Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
type: channel
publisher: Державний біотехнологічний університет
language: uk
publication name: Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
issn: 2413-7642
items: АГРОБІОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ РОСТУ ТА ПРОДУКТИВНОСТІ КУКУРУДЗИ ЗА РІЗНИХ СИСТЕМ УДОБРЕННЯ
items: УРОЖАЙНІСТЬ ЗЕРНА ТА ВМІСТ БІЛКА В ЗЕРНІ ПШЕНИЦІ ОЗИМОЇ ЗА ВПЛИВУ РЕТАРДАНТІВ НА РІЗНИХ ФОНАХ ЖИВЛЕННЯ У СХІДНОМУ ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
items: ФОРМУВАННЯ ПРОДУКТИВНОСТІ ПШЕНИЦІ ОЗИМОЇ ЗА РІЗНИХ СИСТЕМ АЗОТНОГО ЖИВЛЕННЯ
items: ПРОДУКТИВНІСТЬ ТА ЯКІСТЬ НАСІННЯ ГІБРИДІВ СОНЯШНИКУ ЗА РІЗНИХ ТЕХНОЛОГІЙ ВИРОЩУВАННЯ ТА ЗАСТОСУВАННЯ ОРГАНІЧНИХ ДОБРИВ
items: ВПЛИВ РІЗНИХ ТЕХНОЛОГІЙ ВИРОЩУВАННЯ НА РІСТ ТА УРОЖАЙНІСТЬ КАВУНА
items: ОСОБЛИВОСТІ ПІДБОРУ ТА ВПЛИВ ПІДЩЕПИ НА ВЕГЕТАТИВНИЙ РІСТ І РОЗВИТОК CITRUS MITIS (BLANCO) У ГОРЩИКОВІЙ КУЛЬТУРІ
items: ПРОДУКТИВНІСТЬ КВАСОЛІ ЗА РІЗНИХ СПОСОБІВ ВИКОРИСТАННЯ БІОПРЕПАРАТІВ У СХІДНОМУ ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
items: НОВІ ЛОКАЛІТЕТИ ТА ОЦІНКА СТАНУ ПОПУЛЯЦІЙ РІДКІСНИХ ВИДІВ ФЛОРИ (ADONIS VERNALIS ТА PULSATILLA PRATENSIS) У ЧЕРНІГІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ
items: СЕЛЕКЦІЙНА ЦІННІСТЬ ПОПУЛЯЦІЙ F3 ПШЕНИЦІ М’ЯКОЇ ОЗИМОЇ ДО FUSARIUM L. ТА ЕЛЕМЕНТІВ ПРОДУКТИВНОСТІ КОЛОСА В УМОВАХ ЦЕНТРАЛЬНОГО ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
items: УСПАДКУВАННЯ ПРОДУКТИВНОЇ КУЩИСТОСТІ В F1 ПШЕНИЦІ М’ЯКОЇ ОЗИМОЇ ЗА ВИКОРИСТАННЯ МАТЕРИНСЬКОЮ ФОРМОЮ НИЗЬКОРОСЛОГО СОРТУ БІЛОЦЕРКІВСЬКА НАПІВКАРЛИКОВА
items: ВПЛИВ НОРМ ВИСІВУ НАСІННЯ, СТРОКІВ ТА СПОСОБІВ СІВБИ НА ПОЛЬОВУ СХОЖІСТЬ НАСІННЯ ТА ГУСТОТУ СТЕБЛОСТОЮ ПОСІВІВ ПШЕНИЦІ ОЗИМОЇ
items: ОСОБЛИВОСТІ ЗАХИСТУ ПОМІДОРА В УМОВАХ ЗАКРИТОГО ҐРУНТУ: БІОТИЧНІ ЧИННИКИ ТА ЇХ РЕГУЛЮВАННЯ
items: ДИНАМІКА ФОРМУВАННЯ СУХОЇ РЕЧОВИНИ ГІБРИДІВ КУКУРУДЗИ РІЗНИХ ГРУП СТИГЛОСТІ ЗАЛЕЖНО ВІД ЛИСТКОВИХ ПІДЖИВЛЕНЬ
items: ВПЛИВ ГЕРБІЦИДІВ НА ФОРМУВАННЯ ЦІННИХ ГОСПОДАРСЬКИХ ОЗНАК СОНЯШНИКА: ОГЛЯД СУЧАСНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ
items: ПРОДУКТИВНІСТЬ ПОСІВІВ СОНЯШНИКА ЗАЛЕЖНО ВІД РІЗНИХ ВАРІАНТІВ СПОЛУЧЕННЯ ПЕРЕДПОСІВНОГО, ПРИПОСІВНОГО ТА ПРИКОРЕНЕВОГО УДОБРЕННЯ
items: ФОРМУВАННЯ ЦІННИХ ГОСПОДАРСЬКИХ ОЗНАК У ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНИХ ГІБРИДІВ СОНЯШНИКА В УМОВАХ СХІДНОГО ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
items: ВПЛИВ ОБРОБКИ НАСІННЯ МІКОРИЗОУТВОРЮЮЧИМ БІОПРЕПАРАТОМ І БІОЧАРОМ НА ПРОДУКТИВНІСТЬ ТА ПОКАЗНИКИ ЯКОСТІ ЗЕРНА І БІОМАСИ РОСЛИН СОРГО ЗВИЧАЙНОГО (ДВОКОЛЬОРОВОГО) НА МАЛОПРОДУКТИВНИХ ЗЕМЛЯХ
items: ФОРМУВАННЯ ФОТОСИНТЕТИЧНОЇ ПОВЕРХНІ ЛІНІЙ СОНЯШНИКА ЗАЛЕЖНО ВІД ГЕНЕОТИПУ ТА ПЕРЕДПОСІВНОЇ ОБРОБКИ НАСІННЯ СТИМУЛЯТОРАМИ РОСТУ І МІКРОДОБРИВАМИ
items: ІДЕНТИФІКАЦІЯ ГЕНІВ-КАНДИДАТІВ ПОСУХОСТІЙКОСТІ АМАРАНТУ МЕТОДАМИ БІОІНФОРМАТИКИ
items: ВИНЕСЕННЯ ОСНОВНИХ ЕЛЕМЕНТІВ ЖИВЛЕННЯ ВРОЖАЯМИ КУЛЬТУР І ЇХ БАЛАНС У ҐРУНТІ ПОЛЬОВОЇ СІВОЗМІНИ
items: ФОРМУВАННЯ СУХОЇ РЕЧОВИНИ СОРТІВ РИЖІЮ ЯРОГО ПІД ВПЛИВОМ ДОДАТКОВОГО ЖИВЛЕННЯ ЗА РІЗНИХ СПОСОБІВ СІВБИ
items: КОРЕЛЯЦІЙНА ЗАЛЕЖНІСТЬ ЩОДОБОВИХ ВТРАТ ПЛОДІВ ОГІРКА ТА ОБРОБКИ ПЛІВКОУТВОРЮЮЧОЮ КОМПОЗИЦІЄЮ
items: ФОРМУВАННЯ СИМБІОТИЧНОГО АПАРАТУ РОСЛИН НУТУ ЗАЛЕЖНО ВІД ЕЛЕМЕНТІВ ТЕХНОЛОГІЇ ВИРОЩУВАННЯ
items: АНАЛІЗ НОВИХ ЗРАЗКІВ АМАРАНТУ МУТАНТНОГО ТА ГІБРИДНОГО ПОХОДЖЕННЯ ЗА ОСНОВНИМИ ГОСПОДАРСЬКИМИ ОЗНАКАМИ В УМОВАХ СХІДНОГО ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
items: СЕНСОРНЕ ОЦІНЮВАННЯ ПЛОДІВ ЧЕРЕШНІ ТА ВИШН
items: ВПЛИВ ШИРИНИ МІЖРЯДДЯ НА ПРОДУКТИВНІСТЬ РОСЛИН СУЧАСНИХ ГІБРИДІВ ЖИТА ОЗИМОГО
items: ДОСЛІДЖЕННЯ ВПЛИВУ ПІСЛЯЗБИРАЛЬНОЇ ОБРОБКИ САЛІЦИЛОВОЮ КИСЛОТОЮ ТА ХІТОЗАНОМ НА ЗБЕРЕЖЕНІСТЬ ЯГІД ЛОХИНИ
items: ВПЛИВ НА ПРОДУКТИВНІСТЬ КУКУРУДЗИ КОМПЛЕКСНИХ АНТИСТРЕСОВИХ ЗАХОДІВ
items: ВПЛИВ КЛІМАТИЧНИХ ЗМІН НА ВРОЖАЙНІСТЬ ГІБРИДІВ СОНЯШНИКА У ЛІСОСТЕПОВІЙ ЗОНІ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
items: ВПЛИВ ЕЛЕМЕНТІВ ТЕХНОЛОГІЇ ВИРОЩУВАННЯ НА ВРОЖАЙНІСТЬ І ОСНОВНІ НУТРІЄНТИ ЗЕРНА ГІБРИДІВ СОРГО ЗЕРНОВОГО ІНОЗЕМНОЇ СЕЛЕКЦІЇ ТА ПРОДУКТІВ ЙОГО ПЕРЕРОБКИ

АГРОБІОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ РОСТУ ТА ПРОДУКТИВНОСТІ КУКУРУДЗИ ЗА РІЗНИХ СИСТЕМ УДОБРЕННЯ
type: item
description: Постановка проблеми. Підвищення продуктивності кукурудзи зернової та поліпшення якості зерна потребує оптимізації систем удобрення, зокрема поєднання органічних і мінеральних добрив для забезпечення сталого розвитку агроекосистем. Мета. Встановити вплив органічних і мінеральних добрив на ріст і розвиток рослин, забур’яненість посівів і продуктивність кукурудзи на зерно. Методи. Польові дослідження проводили у 2024–2025 роках із застосуванням різних варіантів удобрення. Оцінювали біометричні показники, елементи структури врожаю, урожайність і вологість зерна кукурудзи та забур’яненість посівів. Результати. Встановлено, що встановлено, що застосування добрив сприяло скороченню тривалості міжфазних періодів кукурудзи, покращенню ростових процесів, зниженню забур’яненості посівів, оптимізації структури врожаю та суттєвому підвищенню урожайності зерна. Найбільш ефективним виявився варіант із внесенням 40 т/га гною + N50, який забезпечив найкращі показники за всіма досліджуваними параметрами. За цього варіанта відмічено найменшу тривалість вегетаційного періоду: період від сходів до воскової стиглості становив 122 доби, що на 2 доби менше порівняно з контролем. Рослини кукурудзи формували найвищі біометричні показники: висота рослин досягала 266 см, площа листкової поверхні – 48,7 тис. м²/га, діаметр стебла – 2,55 см, висота прикріплення качана – 106 см. Найкращими були й показники структури врожаю: кількість качанів на рослину – 1,14 шт, довжина качана – 20,6 см, кількість рядів зерен – 16,5 шт, кількість зерен у ряду – 36,4 шт, маса зерна з качана – 191 г. Урожайність зерна становила 11,5 т/га, що на 82,5% більше порівняно з контролем. У цьому варіанті зафіксовано найнижчий рівень забур’яненості: кількість бур’янів становила 30,4 шт./м² а їх сира маса – 331 г/м², що на 29,0 і 31,9 % менше контролю. Це вказує на підвищення конкурентоспроможності культури із сегетальною рослинністю в агроценозах за оптимального забезпечення елементами живлення. Висновки. Найефективнішою с…
subject: Статті
  topic: section
subject: кукурудза
  topic: keywords
subject: системи удобрення
  topic: keywords
subject: урожайність
  topic: keywords
subject: структура врожаю
  topic: keywords
subject: забур’яненість
  topic: keywords
creator: Т.В. Панченко
creator: Л.А. Козак
creator: М.Б. Грабовський
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-07-02
publication date: 2026-07-02
starting page: 430
ending page: 450
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.430

УРОЖАЙНІСТЬ ЗЕРНА ТА ВМІСТ БІЛКА В ЗЕРНІ ПШЕНИЦІ ОЗИМОЇ ЗА ВПЛИВУ РЕТАРДАНТІВ НА РІЗНИХ ФОНАХ ЖИВЛЕННЯ У СХІДНОМУ ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
type: item
description: Анотація. У статті представлено результати дворічних досліджень впливу обробки посівів ретардантами за різних фонів внесення карбаміду на врожайність зерна, вміст білка в зерні та вихід білка з гектара пшениці озимої сорту Богдана. Постановка проблеми. Одним з факторів зниження врожайності зерна колосових культур є вилягання рослин, яке спостерігається насамперед у разі внесення високих доз азотних добрив у добре зволожених ґрунтах. У результаті цього можна втратити до 40 % врожаю зерна і більше. Виходячи з цього, актуальним є пошук шляхів направлених на вирішення проблеми вилягання. У цьому відношенні найбільш ефективним є оброблення посівів ретардантами, які поряд з ефективним вирішенням проблеми вилягання, сприяють прискоренню росту та розвитку рослин, посилюють їх адаптивні властивості до стресів, забезпечують повніше розкриття генетичного потенціалу продуктивності посівів. Одже, застосування ретардантів є перспективним і потребує подальшого вивчення як для визначення кращих продуктів, так і для розробки алгоритмів їх застосування. Мета роботи полягала у порівнянні ефективності сучасних ретардантів з різною активною основою на різних фонах мінерального живлення на врожайність зерна та вміст білка в зерні пшениці озимої в умовах Східного Лісостепу України. Методи. Дослід закладали методом розщеплених ділянок. Головними ділянками були чотири варіанти підживлень різними дозами карбаміду під час 22–23-ї мікрофази: 1 – контроль; 2 – 75 кг/га (N35); 3 – 108 кг/га (N50); 4 – 141 кг/га (N65). Ділянками другого порядку були п’ять варіантів обробок посівів ретардантами в момент їх перебування у 31-й мікрофазі: I – контроль (без внесення ретардантів); II – Моддус Стар; III – Ретацел 720; IV – Медакс ТОП; V – суміш Моддус Стар + Ретацел 720. Площа посівної ділянки досліду становила 37,5 м2, облікової – 30 м2. Результати. З точки зору впливу на врожайність зерна, кращим у досліді був варіант обробки посівів ретардантом Медакс ТОП. Урожайність зерна у цьому варіанті в середнь…
subject: Статті
  topic: section
subject: пшениця озима
  topic: keywords
subject: урожайність зерна
  topic: keywords
subject: ретарданти
  topic: keywords
subject: система живлення
  topic: keywords
subject: фази росту
  topic: keywords
subject: підживлення
  topic: keywords
subject: якість зерна
  topic: keywords
subject: збір білка
  topic: keywords
creator: С.О. Іванов
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-07-02
publication date: 2026-07-02
starting page: 413
ending page: 429
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.413

ФОРМУВАННЯ ПРОДУКТИВНОСТІ ПШЕНИЦІ ОЗИМОЇ ЗА РІЗНИХ СИСТЕМ АЗОТНОГО ЖИВЛЕННЯ
type: item
description: Анотація. Метою дослідження було визначення впливу різних форм азотних добрив при ранньовесняному внесенні по мерзлоталому ґрунту на формування елементів структури врожаю, урожайності та якості зерна пшениці озимої в умовах Лівобережного Лісостепу України. Дослідження проводилися у 2024–2025 роках на базі фермерського господарства «Фортуна» (с. Артемівка, Чугуївський район, Харківська область). Польовий дослід закладався у трьох повтореннях. Фактор А – сорти пшениці озимої Квітка полів і Юсон, фактор В – форми азотних добрив: контроль, аміачна селітра, КАС-28, карбамід і сульфат амонію. Технологія вирощування була загальноприйнятою для зони досліджень, за винятком досліджуваних факторів. Встановлено, що внесення азотних добрив істотно впливало на формування продуктивності та прояв сортових особливостей. У контролі густота продуктивного стеблостою становила 412 шт/м² у сорту Квітка полів і 395 шт/м² у сорту Юсон, маса 1000 зерен – 38,6 і 37,0 г, вміст білка – 10,8 і 10,2 %, що свідчить про дефіцит азотного живлення у ранньовесняний період. Застосування азотних добрив забезпечило істотне покращення всіх показників. Густота стеблостою зростала до 468–498 шт/м² у сорту Квітка полів та 452–480 шт/м² у Юсон. Найвищі значення отримано за внесення аміачної селітри (498 і 480 шт/м²), що пояснюється швидкою доступністю нітратного азоту та активізацією кущіння. КАС-28 забезпечував 487 і 470 шт/м², сульфат амонію – 482 і 465 шт/м², карбамід – 468 і 452 шт/м². Маса 1000 зерен підвищувалася до 40,1–41,2 г у сорту Квітка полів та 38,8–39,8 г у Юсон, з максимальними значеннями при застосуванні аміачної селітри. Вміст білка зростав до 11,9–13,1 % і 11,3–12,5 % відповідно, найвищі показники забезпечував сульфат амонію завдяки впливу сірки на білковий обмін. Урожайність підвищувалася від 4,21 до 5,03 т/га у сорту Квітка полів та від 3,98 до 4,78 т/га у сорту Юсон. Максимальний приріст забезпечувала аміачна селітра (0,82 і 0,80 т/га) при найвищому коефіцієнті використання азоту (34 і 3…
subject: Статті
  topic: section
subject: пшениця озима
  topic: keywords
subject: азотні добрива
  topic: keywords
subject: аміачна селітра
  topic: keywords
subject: КАС-28
  topic: keywords
subject: карбамід
  topic: keywords
subject: сульфат амонію
  topic: keywords
subject: урожайність
  topic: keywords
subject: якість зерна
  topic: keywords
subject: вміст білка
  topic: keywords
subject: мерзлоталий ґрунт
  topic: keywords
creator: В. А. Тарасюк
creator: Д. В. Бочарова
creator: П. В. Безвіконний
creator: Ю. В. Потапський
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 399
ending page: 413
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.399

ПРОДУКТИВНІСТЬ ТА ЯКІСТЬ НАСІННЯ ГІБРИДІВ СОНЯШНИКУ ЗА РІЗНИХ ТЕХНОЛОГІЙ ВИРОЩУВАННЯ ТА ЗАСТОСУВАННЯ ОРГАНІЧНИХ ДОБРИВ
type: item
description: Анотація. Висвітлено результати дворічних досліджень щодо впливу передпосівної обробки та позакореневих підживлень органічними добривами, за різних технологій захисту рослин від бур’янів (інтенсивна або органічна), на діаметр кошиків, урожайність і вмісту олії у гібридів соняшнику лінолевого типу Златсон та Гусляр. Відзначено збільшення діаметру кошиків гібриду Гусляр на 0,6-1,1 см за інтенсивної та органічної технології при обприскуванні рослин у фазу 3-4 пари листків препаратом Гумісол та у фазу 5-6 пар листків препаратами Ліанум або Гумісол. Найвищу урожайність соняшник формує за інтенсивної технології вирощування – 1,29 т/га, порівняно з органічною технологією – 1,03 т/га. Обприскування рослин гібриду Гусляр органічними добривами Ліанум або Гумісол у фазу 5-6 пар листків соняшнику сприяє збільшенню урожайності на 0,10-0,13 т/га за інтенсивної технології вирощування та на 0,10-0,11 т/га за органічної технології. Істотне збільшення олійності соняшнику на 0,6-1,1 % відзначено за органічної технології вирощування соняшнику гібриду Златсон у варіантах передпосівної обробки насіння та обприскування рослин у фазу 3-4 пар листків органічними добривами Ліанум та Гумісол та обприскування препаратом Ліанум у фазу 5-6 пар листків, а також гібриду Гусляр – на 0,9-1,2 % у варіантах обприскування рослин у фазу 3-4 пар листків органічними добривами Ліанум та Гумісол, порівняно з контролем без застосування органічних добрив. Одже, для формування більшого діаметру кошиків та створення більш сприятливих передумов для формування вищої урожайності насіння соняшнику доцільно застосовувати інтенсивну технологію захисту рослин від бур’янів та проводити обприскування рослин органічними добривами Ліанум або Гумісол у фазу 5-6 пар листків соняшнику. В той же час органічна технологія вирощування (без внесення гербіцидів) у варіантах застосування органічних добрив Ліанум або Гумісол сприяє збільшенню олійності соняшнику на 0,6-1,2 %.
subject: Статті
  topic: section
subject: гібриди соняшнику
  topic: keywords
subject: технології вирощування
  topic: keywords
subject: органічні добрива
  topic: keywords
subject: діаметр кошика
  topic: keywords
subject: урожайність
  topic: keywords
subject: вміст олії
  topic: keywords
creator: В. С. Вітюгін
creator: Ю. Є. Огурцов
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 385
ending page: 398
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.385

ВПЛИВ РІЗНИХ ТЕХНОЛОГІЙ ВИРОЩУВАННЯ НА РІСТ ТА УРОЖАЙНІСТЬ КАВУНА
type: item
description: Анотація. Метою проведення дослідження було встановлення ефективності органічної та інтенсивної технологій вирощування кавуна для умов Степу України. Польові дослідження проведено на чорноземі звичайному малогумусному фермерського господарства «Щедрий лан» Краматорського району Донецької області з визначенням ефективності впровадження органічної (курячий послід 20 т/га + заорювання пожнивного сидерату + позакореневе підживлення HelpRost овочевий та HelpRost бор + обприскування біопрепаратами Мікохелп та Актоверм) та інтенсивної технологій вирощування (N48Р144К144 + позакореневе підживлення Авангард овочеві та Авангард бор + обприскування препаратами Юніформ та Трансформ). Встановлено, що в умовах Степу України за органічної технології вирощування кавуна початкові етапи розвитку проходять повільніше відносно інтенсивної технології (на 1-5 днів), але технічна стиглість наступають раніше на 9 днів. За інтенсивної технології вирощування відмічається формування рослин з максимальними значеннями біометричних параметрів: довжина головного пагону на рівні 118,5 см, кількість бічних пагонів 6,8 шт./рослину за їх сумарною довжиною 835 см, кількість листків – 69,5 шт./рослину, кількість плодів – 3,5 шт./рослину. Органічна технологія вирощування істотно поступається за всіма біометричними параметрами рослин. Застосування інтенсивної технологій вирощування забезпечувало максимальний рівень урожайності кавуна – в середньому за роки дослідження на рівні 83,3 т/га. Підвищення ефективності органічних підходів можливе тільки за рахунок посилення технологій вирощування додатковими обробками біопрепаратами для оптимізації живлення рослин.
subject: Статті
  topic: section
subject: інтенсивна та органічна технології вирощування
  topic: keywords
subject: мікробні препарати
  topic: keywords
subject: біометричні параметри рослин
  topic: keywords
subject: тривалість міжфазних періодів
  topic: keywords
creator: М. Д. Іноземцев
creator: Т. А. Романова
creator: О. В. Романов
creator: О. В. Куц
creator: Є. М. Ільїнова
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 373
ending page: 384
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.373

ОСОБЛИВОСТІ ПІДБОРУ ТА ВПЛИВ ПІДЩЕПИ НА ВЕГЕТАТИВНИЙ РІСТ І РОЗВИТОК CITRUS MITIS (BLANCO) У ГОРЩИКОВІЙ КУЛЬТУРІ
type: item
description: Анотація. У статті представлено результати дослідження з вивчення та підбору найкращої комбінації підщепа - прищепа у цитрусових культур для щеплення каламондину Сitrus mitis (Вlanco). Метою дослідження було виявлення найбільш придатної підщепи для щеплення, яка забезпечує життєздатність, ріст та розвиток рослин у горщиковій культурі. Дослідження проводили в адаптаційній кімнаті біотехнологічної лабораторії та навчальних аудиторіях АБТФ БНАУ. Як підщепи використовували та оцінювали 5 видів цитрусових підщеп різного типу росту та походження - лимон Citrus limon (L.) Osbesk сорту Бел Гой, макрофіла Citrus macrophylla (Wester.), мандарин Citrus reticulata (Blanco), лайм Citrus aurantifolia (Chrstm.) Swingle та помело Citrus maxima (Burm.) Merr. Рослини оцінювали на придатність як до вирощування у горщиковій культурі так і до використання підщепами для каламондину Сitrus mitis (Вlanco). У результаті досліджень виявлено, що підщепи лайм та макрофіла є накращими підщепами для каламондина (Сitrus mitis (Вlanco)) у досліді та забезпечують гарний ріст і розвиток щеплених рослин. Рослини прищепи різних видів цитрусових культур різнились ростовими характеристиками та кращим розвитком відрізнялись рослини каламондина отримані на середньорослих підщепах.
subject: Статті
  topic: section
subject: підщепа
  topic: keywords
subject: прищепа
  topic: keywords
subject: Сitrus mitis (Вlanco)
  topic: keywords
subject: сила росту
  topic: keywords
subject: горщикова культура
  topic: keywords
subject: середньоросла підщепа
  topic: keywords
subject: комбінації підщепа-прищепа
  topic: keywords
creator: С. С. Шох
creator: Л. А. Шубенко
creator: Г. А. Лугова
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 361
ending page: 373
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.361

ПРОДУКТИВНІСТЬ КВАСОЛІ ЗА РІЗНИХ СПОСОБІВ ВИКОРИСТАННЯ БІОПРЕПАРАТІВ У СХІДНОМУ ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
type: item
description: Анотація. У статті наведені результати трирічних досліджень із вивчення впливу допосівної обробки насіння біопрепаратами Азотікс і Гумат калію та листкового підживлення біодобривом Мега врожай на ріст і врожайність квасолі сорту Панна. Встановлено, що застосовані біопрепарати позитивно вплинули на густоту, виживаність, біометричні, симбіотичні, фотосинтетичні та структурні показники рослин. Серед варіантів досліду мінімальні величини спостерігалися на контролі, а максимальні – за допосівної обробки насіння сумішшю зазначених біопрепаратів і подальшого листкового підживлення рослин у фазах гілкування і бутонізації біодобривом Мега врожай. У 2023 р. врожайність зерна квасолі по варіантах досліду коливалася в межах 2,02–2,40 т/га. У 2024 р. вона виявилася дуже низькою – 0,42–0,62 т/га, а у 2025 р. хоч і збільшилася у порівнянні з попереднім роком, але все ж таки була низькою – від 0,95 до 1,21 т/га. У середньому за три роки досліджень урожайність зерна квасолі сорту Панна по варіантах досліду коливалася від 1,13 до 1,41 т/га із мінімумом на контролі і максимумом за використання Азотіксу і Гумату калію для допосівної обробки насіння та дворазового підживлення посівів біодобривом Мега врожай. На цьому варіанті отримали найбільший приріст урожайності – 0,28 т/га або 24,8 % у порівнянні з контролем.
subject: Статті
  topic: section
subject: погодні умови
  topic: keywords
subject: квасоля
  topic: keywords
subject: біопрепарати
  topic: keywords
subject: допосівна обробка насіння
  topic: keywords
subject: листкове підживлення
  topic: keywords
subject: ріст
  topic: keywords
subject: урожайність
  topic: keywords
creator: В. Д. Дімов
creator: Л. М. Поташова
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 343
ending page: 360
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.343

НОВІ ЛОКАЛІТЕТИ ТА ОЦІНКА СТАНУ ПОПУЛЯЦІЙ РІДКІСНИХ ВИДІВ ФЛОРИ (ADONIS VERNALIS ТА PULSATILLA PRATENSIS) У ЧЕРНІГІВСЬКІЙ ОБЛАСТІ
type: item
description: Анотація. Збереження рідкісних видів флори є одним із ключових завдань сучасної екології, особливо в умовах посилення антропогенного впливу, що призводить до скорочення чисельності популяцій та втрати природних біотопів. Недостатня вивченість регіонального поширення раритетних видів обумовлює необхідність уточнення їх локалітетів і оцінки сучасного стану популяцій. Мета. Виявлення нових локалітетів Adonis vernalis L. та Pulsatilla pratensis (L.) Mill. у Чернігівській області та оцінка стану їх популяцій. Методи. Дослідження проведено методом маршрутних обстежень із використанням GPS-фіксації, геоботанічного опису місцезростань, підрахунку чисельності особин та аналізу вікової структури популяцій. Оцінку відновлення здійснювали за співвідношенням прегенеративних і генеративних особин. Результати. Виявлено нові локалітети досліджуваних видів у межах лучно-степових та узлісних екотопів. Популяція Adonis vernalis налічує близько 85 особин і характеризується відносною стабільністю, тоді як Pulsatilla pratensis представлена меншою чисельністю (близько 46 особин) і має фрагментовану структуру. Встановлено наявність особин різних онтогенетичних станів, що свідчить про збереження процесів природного відновлення. Водночас виявлено вплив антропогенних факторів на стан популяцій. Висновки. Виявлені локалітети мають важливе значення для уточнення поширення рідкісних видів у регіоні. Популяції характеризуються відносною життєздатністю, проте потребують постійного моніторингу та впровадження природоохоронних заходів для збереження їх стабільності.
subject: Статті
  topic: section
subject: рідкісні види
  topic: keywords
subject: Червона книга України
  topic: keywords
subject: популяції рослин
  topic: keywords
subject: Adonis vernalis
  topic: keywords
subject: Pulsatilla pratensis
  topic: keywords
subject: біорізноманіття
  topic: keywords
subject: локалітети
  topic: keywords
subject: лучно-степові угруповання
  topic: keywords
subject: онтогенетична структура
  topic: keywords
subject: охорона природи
  topic: keywords
creator: О. М. Бакуменко
creator: Л. М. Бондарєва
creator: Ю. О. Тяжкун
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 328
ending page: 343
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.328

СЕЛЕКЦІЙНА ЦІННІСТЬ ПОПУЛЯЦІЙ F3 ПШЕНИЦІ М’ЯКОЇ ОЗИМОЇ ДО FUSARIUM L. ТА ЕЛЕМЕНТІВ ПРОДУКТИВНОСТІ КОЛОСА В УМОВАХ ЦЕНТРАЛЬНОГО ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
type: item
description: Анотація. Рівень поширення в агрофітоценозах збудників роду Fusarium L. має глобальний характер, тому зусилля селекціонерів спрямовані на створення резистентних щодо фузаріозу колоса сортів пшениці мʼякої озимої та з високою врожайністю. Мета. У популяцій третього покоління пшениці мʼякої озимої визначити селекційну цінність та гомеостатичність елементів продуктивності колоса на природньому і штучному інфекційному фоні грибів роду Fusarium L., та за мікологічного аналізу зерна. Методи. Загальнонаукові – аналіз; лабораторні – визначення стійкості (шляхом дії на насіння інокулюму грибів роду Fusarium L.), польові – фенологічні, візуальні, біометричні; статистичні – обробка експериментальних даних. Результати. На агаризованому живильному середовищі, упродовж двох років, відмічено не високий рівень інфікування насіння пшениці мʼякої озимої збудниками роду Fusarium Link (від 0,7 до 3,1 %). За характером розщеплень у популяціях F2 виділені форми з рівнем ураження від 0 до 51,4 % та відмічено високі позитивні значення ступеню трансгресії. У F3 за ознаками: довжина головного колоса, кількість зерен і маса зерна з головного колоса на трьох фонах збудників роду Fusarium L. було виділено кращі гібридні комбінації за селекційною цінністю та за гомеостатичністю, що дало можливість з'ясувати адаптивні властивості селекційного матеріалу. На природному фоні патогенів найбільшу селекційну цінність за продуктивністю головного колоса мали від 53 до 70 % гібридних популяцій, за гомеостатичністю – 23-53 %. За селекційною цінністю вище за середнє значення на штучному фоні спостерігали від 7 до 63 % популяцій, за гомеостатичністю – 7-50 %. За мікологічного аналізу зерна спостерігали варіювання за селекційною цінністю від 47 до 63 %, за гомеостатичністю – 43-50 %. Висновки. Зерно пшениці було інфіковано видами фузаріозу: F. graminearum (3,1 %), F. culmorum (2,5 %), F. sporotrichiella (1,8 %), F. moniliforme (1,1 %) та F. oxysporum (0,7 %). Використання у схрещуваннях джерел стійкості до гр…
subject: Статті
  topic: section
subject: селекція
  topic: keywords
subject: сорти
  topic: keywords
subject: джерела стійкості
  topic: keywords
subject: популяції
  topic: keywords
subject: фон
  topic: keywords
subject: фузаріоз колоса
  topic: keywords
subject: селекційна цінність
  topic: keywords
subject: гомеостатичність
  topic: keywords
subject: кількість зерен
  topic: keywords
subject: маса зерна
  topic: keywords
subject: довжина головного колоса
  topic: keywords
creator: В. В. Кириленко
creator: Л. А. Мурашко
creator: О. В. Гуменюк
creator: В. Я. Сабадин
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 309
ending page: 327
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.309

УСПАДКУВАННЯ ПРОДУКТИВНОЇ КУЩИСТОСТІ В F1 ПШЕНИЦІ М’ЯКОЇ ОЗИМОЇ ЗА ВИКОРИСТАННЯ МАТЕРИНСЬКОЮ ФОРМОЮ НИЗЬКОРОСЛОГО СОРТУ БІЛОЦЕРКІВСЬКА НАПІВКАРЛИКОВА
type: item
description: Анотація. Зростання потреб людства у продовольстві за обмежених ресурсів орних земель і посилення впливу кліматичних чинників зумовлює необхідність створення високопродуктивних і адаптивних сортів пшениці м’якої озимої. Кількісні ознаки продуктивності характеризуються складною полігенною природою та значною модифікацією умовами середовища, що ускладнює прогнозування їх успадкування у гібридів. У зв’язку з цим актуальним є дослідження характеру прояву та успадкування продуктивної кущистості з метою підвищення результативності селекційних програм і створення нових генотипів із високим рівнем врожайності та адаптивності. Мета. Встановити прояв продуктивної кущистості у вихідних форм і гібридів F1 пшениці м’якої озимої та визначити тип успадкування за використання материнським компонентом схрещування низькорослого сорту Білоцерківська напівкарликова. Методи. В умовах дослідного поля навчально-виробничого центру Білоцерківського НАУ впродовж трьох років досліджували вісім комбінацій схрещування, отриманих від гібридизації різних за висотою сортів. Біометричний аналіз проводили за середнім зразком 25 рослин у триразовій повторності. Результати. У результаті проведених досліджень виявлено значну варіабельність продуктивної кущистості залежно від підібраних пар схрещування та умов року. Найменші показники продуктивного кущення у 2021 р. були обумовлені ранньою зупинкою осінньої вегетації, дуже пізнім відновленням весняної вегетації та недостатньою кількістю опадів у квітні. У 2019–2022 рр. за використання материнською формою низькорослого сорту Білоцерківська напівкарликова переважним типом успадкування продуктивної кущистості встановлено позитивне наддомінування, виявлене у 66,7 % гібридів за показника ступеня фенотипового домінування hp = 1,1–88,0. Стабільний прояв гіпотетичного та істинного гетерозису впродовж трьох років встановлено у комбінацій Білоцерківська напівкарликова / Альбатрос одеський (Ht = 8,2–178,4 %; Hbt =0,7–127,4 %), Білоцерківська напівкарликова / Відра…
subject: Статті
  topic: section
subject: пшениця озима
  topic: keywords
subject: продуктивність
  topic: keywords
subject: висота рослин
  topic: keywords
subject: гібридизація
  topic: keywords
subject: успадкування
  topic: keywords
subject: ступінь фенотипового домінування
  topic: keywords
subject: гіпотетичний гетерозис
  topic: keywords
subject: істинний гетерозис
  topic: keywords
creator: О. О. Філіцька
creator: М. В. Лозінський
creator: М. О. Самойлик
creator: А. І. Юрченко
creator: Ю. О. Куманська
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 292
ending page: 309
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.292

ВПЛИВ НОРМ ВИСІВУ НАСІННЯ, СТРОКІВ ТА СПОСОБІВ СІВБИ НА ПОЛЬОВУ СХОЖІСТЬ НАСІННЯ ТА ГУСТОТУ СТЕБЛОСТОЮ ПОСІВІВ ПШЕНИЦІ ОЗИМОЇ
type: item
description: Анотація. У статті представлені результати дворічних досліджень щодо впливу різних варіантів поєднання норми висіву насіння, строків і способів сівби на польову схожість насіння та параметри продуктивного стеблостою посівів пшениці озимої сорту Позиція одеська в осінній період. Постановка проблеми. Одними з ключових показників, що впливають на формування врожаю озимих зернових культур є польова схожість насіння та густота стеблостою перед перезимівлею. Зниження польової схожості насіння призводить до нерівномірного розміщення сходів по посівній площі та зменшення густоти стеблостою, що особливо критично за низьких норм висіву та несприятливих погодних умов, оскільки в такому разі рослинам набагато важче компенсувати зріджені посіві за рахунок кущіння. Виходячи з цього, виключно важливо розробляти загоди спрямовані на отримання вищої польової схожості насіння та встановлювати такі норми висіву насіння, строки та способи сівби, що дають можливість рослинам формувати восени належні показники стеблостою. Мета досліджень полягала в дослідженні впливу різних сполучень норми висіву насіння, строку та способу сівби на польову схожість насіння і параметри стеблостою посівів пшениці озимої сорту Позиція одеська в осінній період. Методи. Дослідження виконували у виробничих умовах ТОВ «АГРОЛЕНД» Новомосковського району, Дніпропетровської області. Трьохфакторний польовий дослід закладали методом розщеплених ділянок у трьох повтореннях. Ділянками першого порядку були три строки сівби – за температури посівного шару ґрунту 17–19 °С (перший), 14–16 °С (другий) і 11–13 °С (третій). Ділянками другого порядку були два способи сівби: 1 – рядковий з міжряддям 15 см; 2 – смуговий з шириною смуги 12–15 см і міжсмуговою зоною – 10–13 см. Ділянками третього порядку були сім варіантів норми висіву насіння в діапазоні від 2,0 до 5,0 млн. шт./га з кроком градації 0,5 млн. шт./га. Площа облікової ділянки становила 50,0 м2. Результати. Серед досліджуваних факторів лише строки сівби істотно впли-…
subject: Статті
  topic: section
subject: пшениця озима
  topic: keywords
subject: польова схожість
  topic: keywords
subject: норма висіву
  topic: keywords
subject: строк сівби
  topic: keywords
subject: спосіб сівби
  topic: keywords
subject: продуктивні стебла
  topic: keywords
subject: осіння вегетація
  topic: keywords
creator: О. О. Глушковський
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 272
ending page: 291
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.272

ОСОБЛИВОСТІ ЗАХИСТУ ПОМІДОРА В УМОВАХ ЗАКРИТОГО ҐРУНТУ: БІОТИЧНІ ЧИННИКИ ТА ЇХ РЕГУЛЮВАННЯ
type: item
description: Анотація. Питання захисту рослин помідора у тепличному овочівництві, обумовлено високою стабільністю популяцій шкідників і патогенів та недостатньою ефективністю наявних підходів до їх регулювання. Метою дослідження є узагальнення сучасних наукових підходів до фітосанітарного захисту помідора в закритому ґрунті та обґрунтування інтегрованих стратегій контролю основних шкідливих організмів і хвороб. Методи. Дослідження ґрунтувалося на системному підході, за яким тепличний агроценоз розглядався як цілісна система взаємодії біотичних і абіотичних факторів. Аналітичний метод передбачав узагальнення літературних даних щодо шкідників помідора та способів їх контролю. Порівняльний метод застосовано для зіставлення ефективності біологічних, хімічних та інтегрованих систем захисту рослин. Системний аналіз дозволив оцінити взаємозв’язки між елементами захисних заходів у теплицях. Структурно-логічний метод використовувався для відтворення послідовності впровадження заходів захисту. Метод синтезу забезпечив узагальнення отриманих результатів і формування цілісних висновків. Джерельною базою слугували наукові публікації, дані про біологію шкідників і технології застосування засобів захисту. Результати. Встановлено, що в умовах скляних теплиць формується стійкий комплекс фітофагів і патогенів, у якому провідну роль відіграє помідорна міль (Tuta absoluta), що характеризується високою репродуктивною здатністю та здатністю до швидкого нарощування чисельності протягом року. Її шкодочинність проявляється у системному пошкодженні листкового апарату та генеративних органів, що призводить до суттєвого зниження фотосинтетичної активності, порушення формування плодів і розвитку вторинних інфекційних процесів, а за масового розвитку зумовлює значні втрати врожаю. Додатковий фітосанітарний ризик формує білокрилка (Bemisia tabaci), яка поєднує пряме живлення рослин із участю у поширенні вірусних інфекцій та індукцією фізіологічного стресу, що проявляється у пригніченні росту, зниженні продукт…
subject: Статті
  topic: section
subject: помідор
  topic: keywords
subject: скляні теплиці
  topic: keywords
subject: гідропоніка
  topic: keywords
subject: інтегрований захист рослин
  topic: keywords
subject: Tuta absoluta
  topic: keywords
subject: Bemisia tabaci
  topic: keywords
subject: вірусні інфекції рослин
  topic: keywords
subject: біологічний контроль
  topic: keywords
subject: ентомофаги
  topic: keywords
subject: фітосанітарний моніторинг
  topic: keywords
creator: В.П. Сєвідов
creator: І.В. Лебединський
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 250
ending page: 272
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.250

ДИНАМІКА ФОРМУВАННЯ СУХОЇ РЕЧОВИНИ ГІБРИДІВ КУКУРУДЗИ РІЗНИХ ГРУП СТИГЛОСТІ ЗАЛЕЖНО ВІД ЛИСТКОВИХ ПІДЖИВЛЕНЬ
type: item
description: Анотація. Висвітлено та проаналізовано результати дворічних досліджень щодо впливу листкових підживлень різними сполученнями водорозчинних добрив і антистресантів на динаміку формування маси сухої речовини та масу структурних частин рослин кукурудзи гібридів різних груп стиглості перед збиранням врожаю. Постановка проблеми. Листкове підживлення розглядається як однин з найбільш ефективних і швидких способів усунення дефіциту елементів живлення та покращення стійкості рослин до стресових факторів навколишнього середовища. Воно дозволяє оптимізувати мінеральне живлення та укріпити імунітет рослин, завдяки чому створюються кращі умови для наростання вегетативної маси рослин, формування елементів продуктивності та підвищення врожайності зерна кукурудзи. Виходячи з цього, метою роботи було визначення впливу листкових підживлень сумішами на основі інноваційних водороз-чинних добрив і антистресантів з різною кратністю внесення на динаміку формування маси сухої речовини та масу структурних частин рослин гібридів кукурудзи різних груп стиглості перед збиранням врожаю в умовах Правобережного Лісостепу України. Методи. Дослідження проводили протягом 2024 і 2025 рр. на базі СФГ «Горизонт-2» Білоцерківського району Київської області на чорнозему глибокому, середньо-суглинковому на лесовидному суглинку. Двохфакторний дослід закладали методом розщеплених ділянок у чотирьох повтореннях. Ділянками першого порядку були три гібриди кукурудзи: ранньостиглий Р7818 (ФАО 240); середньоранній ДКС 3730 (ФАО 280) і середньостиглий ДКС 4541 (ФАО 380). Ділянками другого порядку були сім варіантів листкових підживлень розчинами на основі комплексних водорозчинних добрив і антистресантів. Площа посівної ділянки другого порядку становила 140 м2. Результати. Встановлено, що проведення листкових підживлень розчинами на основі карбаміду (N10), комплексного водорозчинного добрива Nanovit (кукурудза) у разовій дозі – 1,5 л/га та антистресанту Квантум АміноМакс у разовій дозі 1,0 л/га, позитивно вплива…
subject: Статті
  topic: section
subject: кукурудза
  topic: keywords
subject: гібрид
  topic: keywords
subject: суха маса рослин
  topic: keywords
subject: фази росту
  topic: keywords
subject: комплексні водорозчинні добрива
  topic: keywords
subject: антистресанти
  topic: keywords
subject: система удобрення
  topic: keywords
creator: В.О. Стороженко
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 233
ending page: 250
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.233

ВПЛИВ ГЕРБІЦИДІВ НА ФОРМУВАННЯ ЦІННИХ ГОСПОДАРСЬКИХ ОЗНАК СОНЯШНИКА: ОГЛЯД СУЧАСНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ
type: item
description: Анотація. У статті узагальнено сучасні наукові підходи до оцінки впливу гербіцидів на формування цінних господарських ознак соняшника, що є однією з провідних олійних культур світу та України. Актуальність дослідження зумовлена необхідністю підвищення ефективності виробництва соняшника в умовах зростаючого антропогенного навантаження, поширення резистентності бур’янів до гербіцидів і потенційного негативного впливу хімічних засобів захисту на ріст, розвиток і продуктивність культури. Незважаючи на високу ефективність гербіцидів у контролі забур’яненості, їх застосування може супроводжуватися проявами фітотоксичності, що обмежує реалізацію генетичного потенціалу гібридів соняшника. Метою нашого дослідження є узагальнення та систематизація літературних даних щодо впливу гербіцидів на фізіолого-біохімічні процеси, морфологічні ознаки, ріст і розвиток рослин соняшника, а також на формування елементів структури врожаю і загальної продуктивності культури. Результати. У результаті аналізу встановлено, що гербіциди реалізують свою дію через інгібування ключових біохімічних процесів, зокрема фотосинтезу, синтезу амінокислот, жирних кислот і клітинного поділу, що призводить до змін у морфогенезі рослин. Виявлено, що вплив гербіцидів може проявлятися у вигляді хлорозу, некрозу, деформації листків, пригнічення росту, зменшення біомаси та розвитку кореневої системи. Доведено, що ступінь фітотоксичності залежить від типу препарату, норми внесення, фаз розвитку культури, погодних умов і генотипу соняшника. Встановлено, що гербіциди суттєво впливають на елементи структури врожаю, зокрема густоту стояння рослин, діаметр кошика, кількість насінин та масу 1000 насінин, що в кінцевому підсумку визначає рівень урожайності. Висновки. Узагальнення результатів свідчить, що поряд із позитивною роллю у контролі бур’янів гербіциди можуть спричиняти значні втрати врожаю за умов недотримання регламентів застосування. У зв’язку з цим обґрунтовано необхідність оптимізації гербіцидного навантаженн…
subject: Статті
  topic: section
subject: соняшник
  topic: keywords
subject: гербіциди
  topic: keywords
subject: фітотоксичність
  topic: keywords
subject: урожайність
  topic: keywords
subject: контроль бур’янів
  topic: keywords
subject: ріст і розвиток рослин
  topic: keywords
creator: А. М. Вакуленко
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 210
ending page: 232
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.210

ПРОДУКТИВНІСТЬ ПОСІВІВ СОНЯШНИКА ЗАЛЕЖНО ВІД РІЗНИХ ВАРІАНТІВ СПОЛУЧЕННЯ ПЕРЕДПОСІВНОГО, ПРИПОСІВНОГО ТА ПРИКОРЕНЕВОГО УДОБРЕННЯ
type: item
description: Анотація. Висвітлено та проаналізовано результати дворічних досліджень щодо впливу системи живлення на врожайність насіння, врожайність сухої біомаси рослин та частку насіння в загальній біомасі рослин соняшника. Постановка проблеми. Незважаючи на велику кількість наукових публі-кацій присвячених різним підходам живлення рослин соняшника, проблематика оцінки ефективності системи його живлення залишається не до кінця вивченою, що пояснюється впровадженням у виробництво нових видів добрив, сучасних гібридів і сортів соняшника з різним морфо-біотипом, а отже, – різною реакцією на добрива. Не останнє значення в цьому відношенні мають також кліматичні зміни, які також певною мірою впливають на ефективність підходів системи живлення посівів. Мета досліджень полягала у визначенні комплексного впливу різних варіантів сполучення передпосівного, припосівного та прикореневого внесення мінеральних добрив на врожайність насіння і сухої біомаси рослин соняшника гібрида СИ Феномено в умовах Лівобережного Лісостепу України. Методи. Дослідження проводили в 2024 і 2025 рр. на базі фермерського господарства «Грига» Полтавського району Полтавської області. Дослід закладами за допомогою методу розщеплених ділянок. Ділянками першого порядку (фактор А) були чотири варіанти прикореневого підживлення посівів рідким добривом КАС32 у фазі V5–V6: 1 – контроль (без підживлення); 2, 3 і 4 – КАС32 у дозі 65 л/га (N20), 95 (N30) і 125 л/га (N40) відповідно. Ділянками другого порядку (фактор В) були п’ять варіантів сполучення передпосівного та припосівного внесення добрив: I – абсолютний контроль; II – передпосівне внесення сульфату амонію в дозі 100 кг/га у поєднанні з припосівним внесенням амофосу в дозі 100 кг/га (виробничий контроль); III, IV і V – передпосівне внесення сульфоамофосу в дозі 100 кг/га у поєднання з припосівним внесенням комплексного добрива МАКРОСТАР у дозах 100 кг/га, 150 і 200 кг/га відповідно. Площа посівної ділянки другого порядку становила 210 м2. Результати. Найвищу врожай…
subject: Статті
  topic: section
subject: соняшник
  topic: keywords
subject: гібрид
  topic: keywords
subject: система живлення
  topic: keywords
subject: комплексні добрива
  topic: keywords
subject: урожайність насіння
  topic: keywords
subject: суха біомаса рослин
  topic: keywords
creator: Є. В. Брага
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 193
ending page: 210
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.193

ФОРМУВАННЯ ЦІННИХ ГОСПОДАРСЬКИХ ОЗНАК У ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНИХ ГІБРИДІВ СОНЯШНИКА В УМОВАХ СХІДНОГО ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
type: item
description: Анотація. Соняшник є однією з найважливіших олійних культур світу та України, а підвищення його продуктивності значною мірою пов’язане зі створенням нових високопродуктивних гетерозисних гібридів. У сучасних умовах зміни клімату та зростання вимог до стабільності врожайності особливої актуальності набуває дослідження генетичної мінливості господарсько цінних ознак і встановлення взаємозв’язків між елементами структури врожаю. Комплексна оцінка експериментальних гібридів за морфологічними та продуктивними показниками дозволяє виділити перспективні генотипи для подальшого використання у селекції. Мета. Метою дослідження було провести комплексну оцінку експериментальних гібридів соняшника за морфологічними ознаками та елементами структури врожаю, визначити рівень їх варіабельності, встановити взаємозв’язки між основними показниками продуктивності та виділити перспективні гібридні комбінації для використання у селекційній роботі в умовах Східного Лісостепу України. Методи. Польові дослідження проводили у 2024–2025 рр. в умовах Східного Лісостепу України. Дослідний матеріал включав 68 експериментальних гібридів соняшника, отриманих шляхом схрещування чотирьох стерильних материнських ліній з 20 лініями-відновниками фертильності пилку власної селекції. Сівбу здійснювали за схемою 70×25 см у триразовій повторності з рандомізованим розміщенням ділянок. Оцінювали висоту рослин, кількість листків, діаметр кошика, продуктивність рослини, масу 1000 насінин, натуру насіння та біологічну урожайність. Статистичну обробку даних проводили із застосуванням варіаційного аналізу та аналізу головних компонент (PCA). Результати. Встановлено значну мінливість досліджуваних ознак у гібридів соняшника. Висота рослин варіювала від 146 до 200 см, діаметр кошика — від 13,1 до 19,3 см, продуктивність однієї рослини — від 32,0 до 88,3 г, маса 1000 насінин — від 35,1 до 71,4 г, натура насіння — від 343 до 480 г/л. Біологічна урожайність змінювалася у межах 1,8–4,9 т/га. Найвищу продуктивність сфор…
subject: Статті
  topic: section
subject: соняшник
  topic: keywords
subject: експериментальні гібриди
  topic: keywords
subject: селекція
  topic: keywords
subject: елементи структури врожаю
  topic: keywords
subject: продуктивність рослини
  topic: keywords
subject: маса 1000 насінин
  topic: keywords
subject: урожайність
  topic: keywords
creator: В. В. Білик
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 173
ending page: 193
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.173

ВПЛИВ ОБРОБКИ НАСІННЯ МІКОРИЗОУТВОРЮЮЧИМ БІОПРЕПАРАТОМ І БІОЧАРОМ НА ПРОДУКТИВНІСТЬ ТА ПОКАЗНИКИ ЯКОСТІ ЗЕРНА І БІОМАСИ РОСЛИН СОРГО ЗВИЧАЙНОГО (ДВОКОЛЬОРОВОГО) НА МАЛОПРОДУКТИВНИХ ЗЕМЛЯХ
type: item
description: Анотація. В умовах глобальних кліматичних змін та необхідності декарбонізації енергетики постає гостра потреба в інтенсифікації вирощування сорго звичайного (двокольорового) як стратегічної сировини для біопалива. Попри значний потенціал культури, недостатньо вивченим залишається вплив сучасних біопрепаратів на якісні показники зерна й біомаси, що визначають ефективність виходу біопалива. Мета. Встановити вплив обробки насіння мікоризоутворюючим біопрепаратом і біочаром на продуктивність та показники якості зерна і біомаси рослин сорго звичайного (двокольорового) на малопродуктивних землях. Методи. Біологічні (проведення польового досліду) та статистичні (описова статистика та дисперсійний аналіз). Польові дослідження проводили у 2023 – 2025 рр. на малопродуктивних землях Ялтушівської дослідно-селекційної станції Інституту біоенергетичних культур і цукрових буряків НААН (Вінницька обл.) за схемою двофакторного досліду: фактор А – Мікофренд (0, 4 та 8 г/кг), фактор В – БМ-нанобіочар (0, 4 та 8 г/кг насіння). Результати. Встановлено, що передпосівна обробка насіння сорго звичайного (двокольорового) ранньостиглого гібриду ‘Сват’ препаратами Мікофренд та БМ-нанобіочаром суттєво інтенсифікує ростові процеси та покращує якісні характеристики сировини. Максимальна врожайність вологої біомаси (15,1 т/га) зафіксована за поєднання високої норми Мікофренду (8 г/кг) та середньої норми біочару (4 г/кг), що на 26,9 % перевищує контрольні показники. Найвищі значення врожайності сухої речовини (8,19 т/га) та насіння (6,74 т/га) отримано за умови спільного застосування помірних доз обох компонентів у нормі 4+4 г/кг. Аналіз біохімічного складу свідчить про зростання вмісту крохмалю в зерні до 72,1 – 72,3 % за використання БМ-нанобіочару в нормі 4 г/кг як самостійно, так і в комбінації з Мікофрендом. Водночас обробка насіння біопрепаратами у нормі 4 г/кг призводить до збільшення зольності біомаси до 8,03 % та зниження частки структурних вуглеводів, тоді як максимальне накопичення лігн…
subject: Статті
  topic: section
subject: геміцелюлоза
  topic: keywords
subject: зольність
  topic: keywords
subject: лігнін
  topic: keywords
subject: нанобіочар
  topic: keywords
subject: мікоризоутворюючий препарат
  topic: keywords
subject: урожайність зерна
  topic: keywords
subject: урожайність сухої біомаси
  topic: keywords
subject: целюлоза
  topic: keywords
creator: О. М. Ганженко
creator: І. І. Бойко
creator: І. І. Злиденний
creator: Г. С. Гончарук
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 150
ending page: 173
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.150

ФОРМУВАННЯ ФОТОСИНТЕТИЧНОЇ ПОВЕРХНІ ЛІНІЙ СОНЯШНИКА ЗАЛЕЖНО ВІД ГЕНЕОТИПУ ТА ПЕРЕДПОСІВНОЇ ОБРОБКИ НАСІННЯ СТИМУЛЯТОРАМИ РОСТУ І МІКРОДОБРИВАМИ
type: item
description: Анотація. Підвищення продуктивності соняшника значною мірою залежить від ефективності функціонування фотосинтетичного апарату, зокрема площі листкової поверхні, яка визначає інтенсивність асиміляційних процесів. Водночас рівень її формування обумовлюється як генотиповими особливостями, так і агротехнічними заходами, серед яких важливе місце займає передпосівна обробка насіння стимуляторами росту та мікродобривами. Недостатня вивченість їх впливу на різні лінії соняшника в умовах Східного Лісостепу України зумовлює актуальність досліджень. Мета. Встановити особливості формування фотосинтетичної поверхні ліній соняшника залежно від варіантів передпосівної обробки насіння та оцінити їх вплив на рівень урожайності. Методи. Польові дослідження проводили протягом 2022–2024 рр. на чорноземах типових середньогумусних слабовилужених. Об’єктами дослідження були лінії соняшника Сх17А, Сх51А та Сх808А. Схема досліду передбачала застосування різних варіантів передпосівної обробки насіння із використанням протруйників, стимуляторів росту та мікродобрив. Визначали площу листкової поверхні, урожайність, застосовували дисперсійний, кореляційний та регресійний аналізи. Результати. Встановлено, що фотосинтетична поверхня суттєво варіює залежно від генотипу та варіанту обробки насіння. Найвищі показники формувала лінія Сх808А, найнижчі – Сх51А. Застосування стимуляторів росту та мікродобрив сприяло збільшенню площі листкової поверхні, найбільш ефективними були варіанти з препаратами Нертус Плантапег, Нертус Старт та Райкат Старт. За результатами дисперсійного аналізу встановлено, що частка впливу генотипу становить 77%, умов року – 8%, обробки насіння – 3%. Виявлено тісний позитивний зв’язок між площею листкової поверхні та врожайністю (r = 0,920; R² = 0,846). Найбільший приріст урожайності забезпечили варіанти з використанням Нертус Плантапег та АКМ. Висновки. Формування фотосинтетичної поверхні ліній соняшника переважно визначається генотипом, який має домінуючий вплив, тоді як перед…
subject: Статті
  topic: section
subject: соняшник
  topic: keywords
subject: фотосинтетичний потенціал
  topic: keywords
subject: лінія
  topic: keywords
subject: стимулятори росту рослин
  topic: keywords
subject: мікродобрива
  topic: keywords
subject: передпосівна обробка насіння
  topic: keywords
creator: А. І. Білокобильська
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 135
ending page: 149
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.135

ІДЕНТИФІКАЦІЯ ГЕНІВ-КАНДИДАТІВ ПОСУХОСТІЙКОСТІ АМАРАНТУ МЕТОДАМИ БІОІНФОРМАТИКИ
type: item
description: Анотація. Сьогодні амарант є нішевою культурою, продукція якої може забезпечувати харчову, кормову, декоративну, а також лікарську галузі. З кожним роком клімат все сильніше змінюється в бік потепління, і як наслідок рослини потерпають від нестачі вологи у ґрунті. Для сільськогосподарських культур є нагальною проблемою створення форм, стійких до посухи. Цей напрям селекції є актуальним і для амаранту. Мета. Знайти нуклеотидні послідовності генів-кандидатів посухостійкості в амаранту, вивчити поліморфізм, розробити праймери до послідовностей, які були знайдені. Методи. Дослідження були проведені у 2023–2025 роках на кафедрі генетики, селекції та насінництва Державного біотехнологічного університету. Проводили біоінформаційний пошук генів-кандидатів, використовуючи послідовності гену Dreb. Порівняння послідовностей виконували за допомогою методу множинного вирівнювання, з використанням програми BioEdit 7.2.5, що являє собою редактор біологічного вирівнювання послідовностей. Після знаходження генів-кандидатів посухостійкості в амаранту, з використанням програми AmplifX 2.1.1, проведено розробку праймерів. Дана програма дає можливість одразу провести тестування праймерів методом ПЛР in siliсo. Результати. У ході дослідження було виявлено 53 послідовностей ДНК, що контролюють посухостійкість у сільськогосподарських культур. З них було ідентифіковано 13 послідовностей ДНК генів-кандидатів посухостійкості в амаранту. Знайдені послідовності сформували п’ять гаплотипів, два з яких були ідентичними. У межах гаплотипу А виявлено 3 алелі, гаплотипів В і D – 2 алелі, гаплотипу С – один алельний варіант. Усі алелі у межах свого гаплотипу розрізнялися наявністю інделів різної довжини. До кожного гаплотипу було розроблено діагностичну пару праймерів, які можуть використовуватися в маркерній селекції на вивчення посухостійкості у амаранту. Висновки. У результаті проведеного біоінформаційного аналізу ідентифіковано 13 потенційних генів-кандидатів посухостійкості амаранту, встановлено…
subject: Статті
  topic: section
subject: амарант
  topic: keywords
subject: ген
  topic: keywords
subject: посухостійкість
  topic: keywords
subject: NCBI
  topic: keywords
subject: гаплотип
  topic: keywords
subject: послідовність нуклеотидів
  topic: keywords
subject: праймери
  topic: keywords
subject: ПЛР
  topic: keywords
creator: С. В. Лиманська
creator: О. В. Гудим
creator: Т. І. Гопцій
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 120
ending page: 134
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.120

ВИНЕСЕННЯ ОСНОВНИХ ЕЛЕМЕНТІВ ЖИВЛЕННЯ ВРОЖАЯМИ КУЛЬТУР І ЇХ БАЛАНС У ҐРУНТІ ПОЛЬОВОЇ СІВОЗМІНИ
type: item
description: Метою досліджень було встановлення раціональних параметрів балансу елементів живлення з урахуванням властивостей чорнозему опідзоленого важкосуглинкового Правобережного Лісостепу та перспектив їх поліпшення з урахуванням структури сівозміни і рівня її продуктивності та насичення добривами. Встановлено, що середньорічний приріст урожаю основної продукції культур сівозміни (пшениця озима, кукурудза, ячмінь ярий, соя) залежно від системи удобрення порівняно з абсолютним контролем (5,04 т/га кормопротеїнових одиниць) підвищується на 1,57–3,58 т/га кпо або на 31–71%. Доведено, що у формуванні продуктивності сівозміни на чорноземі опідзоленому найбільший вплив має застосування азотних добрив. Виключення зі складу повного мінерального добрива (N110P60K80 на 1 га сівозмінної площі) азотної складової знижує продуктивність сівозміни на 36 %, фосфорної – на 17 і калійної – на 12 %. Найменше її зниження (на 4–6 %) відзначено у варіантах досліду N110P60K40 і N110P30K80. Середньорічне винесення азоту, фосфору (Р2О5) і калію (К2О) основною продукцією культур польової сівозміни змінюється відповідно в межах 87,2–148,6 кг/га, 34,3–60,3 і 31,9–57,0 кг/га і є найбільшим за внесення N110P60K80. При цьому їх частка становить відповідно 56–57 %, 22–23 і 21–22 % залежно від системи удобрення, а відношення N : Р2О5 : К2О – 1 : 0,39–0,41 : 0,36–0,39. За балансом основних елементів живлення в ґрунті, розрахованого за умови винесення їх з поля лише з основною продукцією культур (зерно й насіння), кращими варіантами досліду є з середньорічним внесенням N110P60K80 і N110P60K40. Як тимчасовий також може бути варіант N110P60, з урахуванням того, що чорнозем опідзолений важкосуглинковий має значні запаси калію як у власне ґрунті, так і в материнській породі, який можуть використовувати рослини.
subject: Статті
  topic: section
subject: удобрення
  topic: keywords
subject: основна продукція
  topic: keywords
subject: азот
  topic: keywords
subject: фосфор
  topic: keywords
subject: калій
  topic: keywords
subject: інтенсивність балансу
  topic: keywords
creator: І. В. Чикін
creator: Г. М. Господаренко
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 102
ending page: 119
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.102

ФОРМУВАННЯ СУХОЇ РЕЧОВИНИ СОРТІВ РИЖІЮ ЯРОГО ПІД ВПЛИВОМ ДОДАТКОВОГО ЖИВЛЕННЯ ЗА РІЗНИХ СПОСОБІВ СІВБИ
type: item
description: За даними досліджень встановлено вплив мінеральних добрив та регуляторів росту за різних способів сівби на формування сухої речовини сортів рижію ярого. Найбільший приріст сухої речовини однієї рослини залежно від фону мінеральних добрив та застосування регуляторів росту отримано у міжфазний період цвітіння-дозрівання: за ширини міжрядь 15 см 0,90–1,29 г/рослину для сорту Престиж та 0,83–1,29 г/рослину для сорту Славутич; за ширини міжрядь 70 см 1,07–1,64 г/рослину для сорту Престиж та 1,05–1,55 г/рослину для сорту Славутич. Найбільші значення приросту сухої речовини однієї рослини рижію ярого отримано за ширини міжрядь 70 см, за внесення мінеральних добрив в дозі N40P40К40. Застосування регуляторів росту сприяло збільшенню показників приросту сухої речовини за усіх міжфазних періодів, способів сівби та фонів мінерального живлення. Максимальні значення приросту сухої речовини рижію ярого на гектар за обох способів сівби як для сорту Престиж, так і для сорту Славутич забезпечило вирощування за ширини міжрядь 15 см та внесення мінеральних добрив в дозі N40P40К40. Найбільший приріст сухої речовини у міжфазний період цвітіння-дозрівання – 4,72 т для сорту Престиж та для сорту Славутич отримано за сівби з шириною міжрядь 15 см на фоні внесення мінеральних добрив в дозі N40P40К40 з обприскуванням посівів регулятором росту Рост-концентрат у фазу розетки. Найбільшу масу сухої речовини 6,99 т/га для сорту Престиж та 7,09 т/га для сорту Славутич, в тому числі вегетативної частини 5,67 т/га (81,2 %) та 5,69 т/га (80,4 %) й насіння 1,32 т/га (18,8 %) та 1,40 т/га (19,6 %) відповідно отримано за вирощування з шириною міжрядь 15 см на фоні внесення мінеральних добрив N40P40К40 з обприскуванням посівів у фазу розетки регулятором росту Рост-концентрат.
subject: Статті
  topic: section
subject: рижій ярий
  topic: keywords
subject: сорт
  topic: keywords
subject: спосіб сівби
  topic: keywords
subject: мінеральне добриво
  topic: keywords
subject: регулятор росту рослин
  topic: keywords
subject: маса сухої речовини
  topic: keywords
creator: О. І. Поляков
creator: Д. І. Фостащенко
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 85
ending page: 102
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.85

КОРЕЛЯЦІЙНА ЗАЛЕЖНІСТЬ ЩОДОБОВИХ ВТРАТ ПЛОДІВ ОГІРКА ТА ОБРОБКИ ПЛІВКОУТВОРЮЮЧОЮ КОМПОЗИЦІЄЮ
type: item
description: Огірок (Cucumis sativus L.) популярний у всьому світі овоч, готовий до вживання продукт, цінний за свій особливий, освіжаючий смак та вміст вітамінів, мінералів та антиоксидантів. В логістичному ланцюжку постачання плодів огірка створюється проблема зберігання за природних умов, тому що після збору врожаю плоди швидко втрачають свіжість та погіршують якість протягом 2–3 днів. Наразі спостерігається значне зростання в розробці біорозкладної їстівної упаковки для забезпечення безпеки та якості фруктів та овочів після збору врожаю. Одним із біополімерів для їстівних покриттів харчових продуктів є желатин, хітозан, пектин. Мета роботи. Проведені дослідження ставили за мету визначення впливу обробки плодів огірка перед зберіганням їстівними покриттями на основі високомолекулярного желатину, агар-агару та хітозану на втрату маси та встановити кореляційні зв’язки між композиціями покриття. Це дозволить зменшити втрати продукції під час зберігання та подовжити тривалість її споживання. Об’єктом дослідження є технологія попередньої обробки плодів огірка з використанням їстівних покриттів на основі желатину, агар-агару і хітозану. Предметом дослідження є плоди огірка, втрата їхньої маси та зміна якості під час зберігання залежно від виду захисного покриття. Висновки. Покриття на основі агар-агару, забезпечило найменшу втрату маси плодів огірка – 3,1%, а у недражованих плодів – 4,7%. Збільшення кількості агар-агару від 25 до 75% в композиції зменшувало втрати маси від 3,2 до 3,4%. Різниця між мінімальними значеннями втрат є статистично достовірною та становить 1,65 при НІР05 = 0,79. Коефіцієнт варіації більше 25%, що підтверджує суттєву відмінність між варіантами. Рівняння регресії свідчить про взаємозв̓язок між щодобовими втратами плодів огірка та природними втратами маси, ураження мікроорганізмами та фізіологічними розладами. Зі збільшенням втрати маси, щодобові втрати збільшуються на 0,059 %, збільшення ураження мікроорганізмами – 0,165 % , фізіологічними розладами – 0,093 …
subject: Статті
  topic: section
subject: композиції їстівного покриття
  topic: keywords
subject: втрата маси
  topic: keywords
subject: кореляція
  topic: keywords
subject: регресія
  topic: keywords
subject: кореляційні плеяди
  topic: keywords
creator: Л. М. Пузік
creator: В. К. Пузік
creator: В. А. Бондаренко
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 65
ending page: 85
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.65

ФОРМУВАННЯ СИМБІОТИЧНОГО АПАРАТУ РОСЛИН НУТУ ЗАЛЕЖНО ВІД ЕЛЕМЕНТІВ ТЕХНОЛОГІЇ ВИРОЩУВАННЯ
type: item
description: Серед бобових культур, які вирощуються в Україні – нут є перспективною та конкурентоспроможною культурою. Ця культура не лише має високу поживну цінність, але й відіграє значну роль у покращенні агроекологічного стану ґрунтів. Завдяки здатності до симбіотичної азотфіксації з бульбочковими бактеріями нут забезпечує накопичення біологічного азоту, що сприяє зменшенню потреби у внесенні мінеральних азотних добрив. Це у свою чергу дозволяє знизити виробничі затрати та мінімізувати негативний вплив на довкілля. Нут здатний формувати високий сталий врожай відповідної якості за екстремально високих температур повітря та довготривалого дефіциту вологи протягом вегетації. Крім того, включення нуту в сівозміну сприяє покращенню агрофізичних та агрохімічних властивостей ґрунту, підвищенню його родючості, активізації мікробіологічних процесів та створенню сприятливих умов для вирощування наступних культур. У зв’язку з цим нут розглядається не лише як цінна продовольча культура, але й як ефективний біологічний фактор відновлення ґрунтової родючості. Тому постає актуальне питання розширення посівних площ нут та вдосконалення елементів технології його вирощування. Метою досліджень було встановлення комплексного впливу норм висіву насіння та способів сівби на формування симбіотичного апарату рослин нуту сортів Буджак та Одисей протягом вегетації. Методи досліджень. Експериментальні дослідження проводили на базі ННВЦ «Дослідне поле» Державного біотехнологічного університету в 2024–2025 рр. Польовий дослід було поставлено відповідно до загальноприйнятої методики з двома сортами нуту Буджак та Одисей. Вивчали п’ять норм висіву насіння – 500, 600, 700, 800, 900 тис. шт./га, при трьох варіантах ширини міжрядь 15, 30 та 45 см. Результати. Дослідженнями установлено, що на кількість та масу бульбочок на рослинах досліджуваних сортів нуту істотно впливали досліджувані норми висіву насіння та способи сівби. Було встановлено, що у фазу цвітіння формувались максимальні значення досліджуваних п…
subject: Статті
  topic: section
subject: нут
  topic: keywords
subject: норма висіву насіння
  topic: keywords
subject: спосіб сівби
  topic: keywords
subject: фаза розвитку
  topic: keywords
subject: кількість та маса бульбочок
  topic: keywords
creator: Ю. В. Воропай
creator: А. О. Рожков
creator: О. В. Чигрин
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 52
ending page: 64
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.52

АНАЛІЗ НОВИХ ЗРАЗКІВ АМАРАНТУ МУТАНТНОГО ТА ГІБРИДНОГО ПОХОДЖЕННЯ ЗА ОСНОВНИМИ ГОСПОДАРСЬКИМИ ОЗНАКАМИ В УМОВАХ СХІДНОГО ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ
type: item
description: Обмеженість селекційного матеріалу амаранту в Україні суттєво гальмує створення високопродуктивних сортів. Більшість наявних генотипів не повністю відповідає сучасним вимогам селекції, що ускладнює отримання нових перспективних форм із комплексом цінних господарських ознак. Мета дослідження полягала у комплексній селекційній характеристиці нових зразків амаранту мутантного та гібридного походження за ключовими цінними господарськими ознаками в умовах Східного Лісостепу України для виділення перспективного вихідного матеріалу. Методи. Об’єктом дослідження були 11 селекційних зразків, отриманих на основі сортів Ультра та Харківський 1 шляхом хімічного мутагенезу (обробка диметилсульфатом, діетилсульфатом та етилметансульфонатом) і наступних відборів у мутантних і гібридних популяціях. Дослідження проводили у 2024–2025 роках у польових умовах на типовому чорноземі методом рандомізованих блоків у триразовій повторності. Вивчали тривалість вегетаційного періоду, висоту рослин, довжину волоті, продуктивність з однієї рослини та масу 1000 насінин. Статистичну обробку даних проводили за допомогою варіаційного аналізу, однофакторного дисперсійного аналізу, кластерного аналізу та біплот-аналізу. Результати. Тривалість вегетаційного періоду коливалася в межах 90–132 діб. Кластерний аналіз дозволив чітко виділити три групи стиглості: ранньостиглі (зразки №6, №7, №12 — 90–99 діб), середньостиглі (№2, №4, №5, №10, №11, №220 — 100–115 діб) та пізньостиглі (№52, №106 — 120–132 доби). Висота рослин варіювала від 61,7 до 131,7 см. Більшість зразків знаходилася в оптимальному діапазоні висоти рослин. Найвищими були зразки №10 (128,0–131,7 см), №6 (121,0–130,0 см) та №7 (125,0–129,7 см), найнижчими — №220 (61,7–63,3 см) та №52 (72,0–76,3 см). Довжина волоті становила 10,0–35,0 см, з максимальними значеннями у зразків №10 (33,3–34,7 см), №7 (33,0–34,3 см), №2 (30,7–35,0 см) та №6 (30,3–33,0 см). Продуктивність однієї рослини коливалася від 2,4 до 10,7 г. Найвищою вона була у зразка №106…
subject: Статті
  topic: section
subject: амарант
  topic: keywords
subject: селекція амаранту
  topic: keywords
subject: хімічний мутагенез
  topic: keywords
subject: мутантні зразки
  topic: keywords
subject: гібридні популяції
  topic: keywords
subject: цінні господарські ознаки
  topic: keywords
subject: тривалість вегетації
  topic: keywords
subject: продуктивність рослини
  topic: keywords
subject: біплот-аналіз
  topic: keywords
subject: селекційний матеріал
  topic: keywords
creator: В. В. Антоненко
creator: С.О. Пилипець
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 39
ending page: 52
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.39

СЕНСОРНЕ ОЦІНЮВАННЯ ПЛОДІВ ЧЕРЕШНІ ТА ВИШН
type: item
description: Конкурентоспроможність фруктової продукції визначається її зовнішніми і сенсорними властивостями, серед яких ключові – маса, діаметр, забарвлення, твердість, текстура, смак і аромат. Для свіжих плодів черешні, вишні сенсорна привабливість є ключовим комплексним показником, який визначає споживчу цінність та товарну якість як свіжої сировини, так і продуктів її переробки. На дегустаційну карту бальної професійної оцінки якості плодів черешні мають вплив такі сенсорні характеристики: зовнішня привабливість плодів, консистенція плодів та смакові якості. На встановлення сенсорного профілю плодів впливають розмір, форма, забарвлення, консистенція м’якоті та соковитість плодів, характер їх шкірочки та індивідуальні відтінки смаку. Для визначення сенсорної оцінки плодів черешні обрано модельні сорти трьох строків достигання: 1-й (ранній) – «Світ Ерліз», «Мерчант», «Бігаро Бурлат», «Рубінова рання», «Валерій Чкалов», «Казка», «Забута»; 2-й (середній) – «Кордія», «Октавія», «Винка», «Первисток», «Темп», «Улюблениця Туровцева», «Талісман», «Ділема», «Мелітопольська чорна», «Оріон», «Червнева рання», «Дачниця», «Простір»; 3-й (пізній) – «Каріна», «Регіна», «Міраж», «Крупноплідна», «Удівітельна», «Зодіак», «Сюрприз», «Колхозниця», «Космічна», «Празднічна», «Анонс», «Темпоріон», «Меотида». Для проведення експерименту взято плоди 10 модельних сортів вишні: «Встреча», «Ожиданіє», «Шалунья», «Сіянець Туровцевої», «Гріот Мелітопольський», «Солідарність», «Ігрушка», «Мелітопольська пурпурна», «Модниця», «Експромт». Сенсорне оцінювання плодів черешні та вишні здійснювали в період споживчої стиглості. Найвищу сенсорну оцінку (9,0) отримали сорти черешні «Казка», «Винка» та «Крупноплідна». За смаковими якостями максимальні бали (9,0) визначено сортам «Казка» та «Мерчант» за гармонійний кисло-солодкий смак із виразним ароматом. Найкращу консистенцію (8,9) продемонстрував сорт «Винка» з ніжною, соковитою м’якоттю і тонкою, щільною шкіркою. Експерти відзначили гармонійний, кисло-солодкий с…
subject: Статті
  topic: section
subject: смак плодової сировини
  topic: keywords
subject: плоди вишні та черешні
  topic: keywords
subject: бальна оцінка
  topic: keywords
subject: терміни достигання
  topic: keywords
subject: загальне сприйняття смаку
  topic: keywords
creator: І. Є. Іванова
creator: М. Є. Сердюк
creator: І. А. Кривонос
creator: І. В. Колокольчікова
creator: О. В. Василішина
creator: Т. О. Колісниченко
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 22
ending page: 39
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.22

ВПЛИВ ШИРИНИ МІЖРЯДДЯ НА ПРОДУКТИВНІСТЬ РОСЛИН СУЧАСНИХ ГІБРИДІВ ЖИТА ОЗИМОГО
type: item
description: Представлені результати трирічних досліджень впливу ширини міжряддя 12,5, 15,0 та 19,0 см на продуктивність сучасних гібридів жита озимого Тайо та Требіано. Показники коефіцієнта кущення рослині жита озимого вищими були за сівби з міжряддям 12,5 см у обох гібридів. Під впливом досліджуваних варіантів ширини міжряддя їх значення коливалося відповідно в межах 2,4–3,8 для гібриду Тайо і 2,2–3,5 для гібриду Требіано. Дещо вищими рослини жита озимого обох гібридів відмічені на варіантах сівби із шириною міжряддям 19,0 см що логічно, оскільки зменшення відстані між рослинами в рядку внаслідок розширення міжрядь призводить до посилення конкуренції між рослинами, через що вони витягуються. Так, у середньому за роками дослідження, найбільша висота рослин формувалося на варіантах гібриду жита озимого Требіано і вона становила – 133,2 см. Найдовшим колос формувався у гібриду жита озимого Требіано із шириною міжряддя 19,0 см і вона становила – 12,2 см, що відповідно на 0,7 та 0,9 см більше, ніж із шириною міжряддя 15,0 та 12,5 см. Найбільша кількість продуктивних стебел формувалося серед досліджуваних гібридів у Тайо – 530 шт/м2, що на 35 шт/м2 більше, ніж у гібриду Требіано, що на нашу думку можна пояснити сортовими особливостями. Маса зерна з колоса жита озимого, залежно від варіантів ширини міжряддя більшою була за сівби з міжряддям 12,5 см у обох гібридів. На варіантах гібриду Требіано вона становила 1,64 г, у гібриду Тайо на 0,23 г меншою. Під впливом збільшення ширини міжряддя показники маси зерна з колоса жита озимого зменшувалися на 0,03–0,07 г для обох гібридів. Показники маси 1000 зерен жита озимого гібриду Тайо та Требіано більшими були на 0,60–1,40 та 0,80–1,60 г за сівби з міжряддям 12,5 см. Під дією збільшення ширини міжряддя маса 1000 зерен жита озимого для обох гібридів зменшувалося на 0,70–1,50 г. Найбільшу врожайність жита озимого гібриду Тайо – 8,26 т/га та Требіано – 8,71 т/га отримано за сівби з шириною міжрядь 12,5 см. Під дією збільшення ширини міжряддя д…
subject: Статті
  topic: section
subject: жито озиме
  topic: keywords
subject: гібриди
  topic: keywords
subject: ширина міжряддя
  topic: keywords
subject: лінійні параметри рослин
  topic: keywords
subject: елементи структури
  topic: keywords
subject: урожайність
  topic: keywords
creator: Ю. М. Терпицький
creator: В. Г. Міхєєв
rights: Авторське право (c) 2026 Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво»
date: 2026-05-22
publication date: 2026-05-22
starting page: 7
ending page: 21
doi: 10.31359/2413.7642.2026.1.7

ДОСЛІДЖЕННЯ ВПЛИВУ ПІСЛЯЗБИРАЛЬНОЇ ОБРОБКИ САЛІЦИЛОВОЮ КИСЛОТОЮ ТА ХІТОЗАНОМ НА ЗБЕРЕЖЕНІСТЬ ЯГІД ЛОХИНИ
type: item
description: Постановка проблеми. Збереження якості ягідної сировини набуває актуальності у зв’язку із цінністю ягід, як продукту харчування для десертного та технологічного призначення у переробній промисловості. Для зменшення втрат ягід протягом всього логістичного ланцюжка «збір врожаю – післязбиральна обробка ягідної сировини – транспортування – зберігання – реалізація» необхідно загальмувати випаровування води з плодів, запобігати можливим фізіологічним пошкодженням і мікробіологічному псуванню продукції. З цією метою застосовують попередню обробку ягід перед зберіганням препаратами, які володіють антибактеріальними властивостями. Впроваджується нова технологія післязбиральної обробки плодоягідної продукції їстівним покриттями. Ведуться пошуки способів післязбиральної доробки плодоягідної продукції, які гальмують фізіологічні процеси під час її зберігання та подовжує тривалість зберігання. Зберігання ягід з мінімальними втратами маси і без погіршення якості є актуальним питанням. Мета Проведені дослідження ставили за мету вивчення впливу попередньої обробки ягід лохини розчином саліцилової кислоти та хітозаном на її збереженість. Для реалізації поставленої мети було необхідним вирішити наступні завдання: визначити природні втрати маси ягід лохин під час зберігання; встановити зміну сухих розчинних речовин ягід лохини, з урахуванням втрат маси за обробки їх розчином саліцилової кислоти та хітозаном. Об’єктом дослідження є технологія попередньої обробки ягід лохини з використанням саліцилової кислоти та хітозану. Предметом дослідження є ягоди лохини та розчин саліцилової кислоти та хітозана. Висновки. Обробка ягід розчином саліцилової кислоти та хітозану подовжує тривалість зберігання на 7 діб та зменшує втрати маси. Ягоди сорту Дюк зменшили втрату маси на 8,9 % (з 19, 2 % до 10,3 %), аналогічні результати у сорту Патріот – 8,5 % (з 22,8 до 14,3 %), інші сорти за величиною втрати маси різнились від 6,2 до 5,3 %. . Попередня обробка ягід лохини саліциловою кислотою та хітозано…
subject: ТЕХНОЛОГІЇ ЗБЕРІГАННЯ ПРОДУКЦІЇ
  topic: section
subject: післязбиральна обробка
  topic: keywords
subject: саліцилова кислота
  topic: keywords
subject: хітозан
  topic: keywords
subject: їстівні покриття
  topic: keywords
subject: втрата маси
  topic: keywords
creator: Л.М. Пузік
creator: В.К. Пузік
creator: О.В. Івакін
rights: Авторське право (c) 2025 ЖУРНАЛ «РОСЛИННИЦТВО, СЕЛЕКЦІЯ І НАСІННИЦТВО, ПЛОДООВОЧІВНИЦТВО»
date: 2025-12-01
publication date: 2025-12-01
starting page: 235
ending page: 251
doi: 10.31359/2413-7642-2025-2-235

ВПЛИВ НА ПРОДУКТИВНІСТЬ КУКУРУДЗИ КОМПЛЕКСНИХ АНТИСТРЕСОВИХ ЗАХОДІВ
type: item
description: Кукурудза є однією з найважливіших зернових культур світу, продуктивність якої в останні роки істотно знижується під впливом абіотичних і біотичних стресів. У звязку із цим, птимізація технологій вирощування з використанням біологічних і біодинамічних препаратів у поєднанні зі стимуляторами росту розглядається як перспективний шлях підвищення стійкості культури. Метою роботи було оцінити ефективність інтегрованих антистресових технологій у формуванні продуктивності кукурудзи. Дослідження проведено в польових умовах за схемою з трьома варіантами комплексних листових обробок біопрепаратами на основі Trichoderma spp. та Pseudomonas spp., поліфункціональними стимуляторами росту і біодинамічними препаратами. Обліковували фізіолого-біохімічні параметри розвитку рослин, морфологічні показники качанів і врожайність. Установлено, що застосування біологічних препаратів у поєднанні зі стимуляторами росту забезпечує підвищення довжини качанів на 1,0 см, маси качанів на 38-46 г, кількості зерен на 47-49 шт. і маси 1000 зерен на 13-20 г порівняно з контролем. Так, у 2023-2025 рр.. приріст врожайності склав 12,9-14,9 %, причому найбільш виражений ефект спостерігався за комплексного використання біопрепаратів, стимуляторів росту та біодинамічних засобів. Практична цінність роботи полягає у доведенні доцільності впровадження інтегрованих антистресових систем у технологію вирощування кукурудзи, що дозволяє підвищити її продуктивність і стабільність урожаю в умовах глобальних кліматичних змін.
subject: ЗЕМЛЕРОБСТВО
  topic: section
subject: біологічні препарати
  topic: keywords
subject: стимулятори росту
  topic: keywords
subject: антистресові технології
  topic: keywords
subject: біодинамічні засоби
  topic: keywords
subject: продуктивність кукурудзи
  topic: keywords
subject: адаптація до стресу
  topic: keywords
creator: А. Науменко
creator: В. Коваленко
rights: Авторське право (c) 2025 ЖУРНАЛ «РОСЛИННИЦТВО, СЕЛЕКЦІЯ І НАСІННИЦТВО, ПЛОДООВОЧІВНИЦТВО»
date: 2025-12-01
publication date: 2025-12-01
starting page: 226
ending page: 234

ВПЛИВ КЛІМАТИЧНИХ ЗМІН НА ВРОЖАЙНІСТЬ ГІБРИДІВ СОНЯШНИКА У ЛІСОСТЕПОВІЙ ЗОНІ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
type: item
description: У статті розглянуто вплив кліматичних змін на врожайність гібридів соняшника в умовах Лісостепової зони Харківської області протягом 2022–2025 рр. Метою дослідження було встановлення взаємозв’язку між агрокліматичними показниками — сумою опадів, сумою активних температур (вище 10 °С) та гідротермічним коефіцієнтом (ГТК) — і врожайністю п’яти гібридів соняшника: СІ “Честер”, П64ЛЛ129, СІ “Ласкала”, НК “Конді” та П64ЛП130. Дослідження проводилися у господарствах Берестинського району, де умови вегетації соняшника протягом аналізованого періоду характеризувалися різким контрастом за температурним і вологісним режимом. За результатами аналізу встановлено тенденцію до зростання температурного фону та зменшення кількості опадів упродовж 2022–2025 рр., що підтверджується зниженням гідротермічного коефіцієнта від 1,1 до 0,4. Такі зміни свідчать про поступове посилення аридизації клімату в регіоні. Урожайність соняшника у середньому зменшилася з 3,6 т/га (2022 р.) до 2,4 т/га (2025 р.), що корелює з погіршенням умов зволоження. Найвищі показники стабільності врожайності спостерігалися у гібридів НК “Конді” та П64ЛП130, що свідчить про їх кращу адаптованість до підвищених температур і дефіциту вологи. Кореляційний аналіз показав тісний прямий зв’язок між кількістю опадів та врожайністю гібридів (r = 0,87–0,99) і негативний зв’язок між сумою активних температур і врожайністю (r = –0,68 до –0,89). Найбільшу чутливість до коливань кліматичних факторів виявили гібриди СІ “Честер” і СІ “Ласкала”, тоді як гібрид П64ЛП130, вирощуваний за технологією “Clearfield” у 2024–2025 рр., показав слабку кореляцію з кліматичними показниками, що може свідчити про більшу стабільність та потенційну стійкість до екстремальних погодних умов. Отримані результати підтверджують, що у сучасних кліматичних умовах доцільним є використання посухостійких гібридів та адаптивних технологій вирощування, спрямованих на максимальне збереження ґрунтової вологи. З огляду на зростання вартості насіння соняшника (з…
subject: ЗЕМЛЕРОБСТВО
  topic: section
subject: соняшник
  topic: keywords
subject: гібриди
  topic: keywords
subject: врожайність
  topic: keywords
subject: агрокліматичні показники
  topic: keywords
subject: кліматичні зміни
  topic: keywords
subject: лісостепова зона
  topic: keywords
creator: І.І. Ткаченко
creator: М.В. Швиденко
rights: Авторське право (c) 2025 ЖУРНАЛ «РОСЛИННИЦТВО, СЕЛЕКЦІЯ І НАСІННИЦТВО, ПЛОДООВОЧІВНИЦТВО»
date: 2025-12-01
publication date: 2025-12-01
starting page: 214
ending page: 226
doi: 10.31359/2413-7642-2025-2-214

ВПЛИВ ЕЛЕМЕНТІВ ТЕХНОЛОГІЇ ВИРОЩУВАННЯ НА ВРОЖАЙНІСТЬ І ОСНОВНІ НУТРІЄНТИ ЗЕРНА ГІБРИДІВ СОРГО ЗЕРНОВОГО ІНОЗЕМНОЇ СЕЛЕКЦІЇ ТА ПРОДУКТІВ ЙОГО ПЕРЕРОБКИ
type: item
description: У статті висвітлено результати трирічних досліджень щодо комплексного впливу попередників на врожайність зерна нових гібридів сорго зернового Milo W та Brigga. Наведено порівняльну оцінку вмісту основних нутрієнтів у зерні, крупі та борошні досліджуваних гібридів. Для максимального розкриття потенціалу будь-якого гібрида сорго слід вивчати доцільність його вирощування після різних попередників з використанням рекомендованих технологій у відповідній агрокліматичній зоні. У гібрида Brigga кількість білків була значно меншою і становила від 8,70 г після соняшнику до 9,81 г після пшениці озимої. Стосовно кількості жирів у зерні сорго спостерігали ту ж саму закономірність, а найбільшу кількість жирів у гібрида Brigga відзначено за попередника пшениця озима. Гірші попередники, такі як сорго на зерно та соняшник, зменшували кількість жирів до 2,06 і 3,14 г, а за кращого попередника кількість жирів становила відповідно для гібридів Brigga та Milo W 2,64 і 3,64 г. За різних попередників гібрид Milo W мав значно більшу кількість білків та жирів у зерні, ніж гібрид Brigga. Кількість харчових волокон у гібрида Milo W в середньому досягала 6,39 мг, Brigga – 4,64 мг. Найвищі показники цих нутрієнтів відзначено при вирощуванні сорго за попередника пшениця озима. За інших попередників відмічено тенденцію до зниження вмісту білків, жирів та вуглеводів. У зерні сорго вітаміну В2 було суттєво менше, ніж вітаміну В1. Зокрема, у зерні гібрида Milo W рибофлавін був у кількості 0,15 мг/100 г, а в гібрида Brigga – 0,13 мг/100 г, у крупі та борошні кількість вітаміну В2 в обох гібридів знизилася майже вдвічі. В умовах Східного Лісостепу України гібрид Brigga мав вищу врожайність, ніж гібрид Milo W. У середньому вона становила: для гібрида Brigga – 7,01 т/га і для гібрида Milo W – 6,16 т/га. За роки досліджень за вмістом білків, жирів та вуглеводів серед досліджуваних гібридів переважав американський – Milo W. Серед вітамінів групи В в зерні було найбільше вітамінів В1, В3 та В6. Серед дослі…
subject: ЗЕМЛЕРОБСТВО
  topic: section
subject: сорго
  topic: keywords
subject: урожайність
  topic: keywords
subject: попередники
  topic: keywords
subject: нутрієнти
  topic: keywords
subject: зерно
  topic: keywords
subject: крупа
  topic: keywords
subject: борошно
  topic: keywords
creator: Л.І. Сторожик
creator: А.М. Свиридов
creator: Л.А. Свиридова
creator: М.Г. Цехмейструк
rights: Авторське право (c) 2025 ЖУРНАЛ «РОСЛИННИЦТВО, СЕЛЕКЦІЯ І НАСІННИЦТВО, ПЛОДООВОЧІВНИЦТВО»
date: 2025-12-01
publication date: 2025-12-01
starting page: 197
ending page: 213
doi: 10.31359/2413-7642-2025-2-197