УРОЖАЙНІСТЬ ЗЕРНА ТА ВМІСТ БІЛКА В ЗЕРНІ ПШЕНИЦІ ОЗИМОЇ ЗА ВПЛИВУ РЕТАРДАНТІВ НА РІЗНИХ ФОНАХ ЖИВЛЕННЯ У СХІДНОМУ ЛІСОСТЕПУ УКРАЇНИ (Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво», 2026)
Анотація. У статті представлено результати дворічних досліджень впливу обробки посівів ретардантами за різних фонів внесення карбаміду на врожайність зерна, вміст білка в зерні та вихід білка з гектара пшениці озимої сорту Богдана. Постановка проблеми. Одним з факторів зниження врожайності зерна колосових культур є вилягання рослин, яке спостерігається насамперед у разі внесення високих доз азотних добрив у добре зволожених ґрунтах. У результаті цього можна втратити до 40 % врожаю зерна і більше. Виходячи з цього, актуальним є пошук шляхів направлених на вирішення проблеми вилягання. У цьому відношенні найбільш ефективним є оброблення посівів ретардантами, які поряд з ефективним вирішенням проблеми вилягання, сприяють прискоренню росту та розвитку рослин, посилюють їх адаптивні властивості до стресів, забезпечують повніше розкриття генетичного потенціалу продуктивності посівів. Одже, застосування ретардантів є перспективним і потребує подальшого вивчення як для визначення кращих продуктів, так і для розробки алгоритмів їх застосування. Мета роботи полягала у порівнянні ефективності сучасних ретардантів з різною активною основою на різних фонах мінерального живлення на врожайність зерна та вміст білка в зерні пшениці озимої в умовах Східного Лісостепу України. Методи. Дослід закладали методом розщеплених ділянок. Головними ділянками були чотири варіанти підживлень різними дозами карбаміду під час 22–23-ї мікрофази: 1 – контроль; 2 – 75 кг/га (N35); 3 – 108 кг/га (N50); 4 – 141 кг/га (N65). Ділянками другого порядку були п’ять варіантів обробок посівів ретардантами в момент їх перебування у 31-й мікрофазі: I – контроль (без внесення ретардантів);   II – Моддус Стар; III – Ретацел 720; IV – Медакс ТОП; V – суміш Моддус Стар + Ретацел 720. Площа посівної ділянки досліду становила 37,5 м2, облікової – 30 м2. Результати. З точки зору впливу на врожайність зерна, кращим у досліді був варіант обробки посівів ретардантом Медакс ТОП. Урожайність зерна у цьому варіанті в середньому становила 5,19 т/га, що на 7,2 % вище, ніж на контролі. В погодних умовах обох років істотне підвищення врожайності зерна також відмічено у варіанті обробки посівів сумішшю ретардантів Моддус Стар і Ретацел 720. Так, у 2024 і 2025 рр. урожайність зерна у цьому варіанті в середньому становила 4,36 і 5,76 т/га відповідно. Вона була на одному рівні з варіантом внесення ретарданту Медакс ТОП, істотно перевищуючи інші варіанти. У цілому по досліду, найвища врожайність зерна пшениці озимої була у варіанті внесення 141 кг/га карбаміду (N65) під час 22–23-ї мікрофази у сполученні з обприскуванням посівів ретардантом Медакс ТОП під час 31-ї мікрофази. У 2024 і 2025 рр. вона становила 4,27 і 6,27 т/га відповідно, що на 1,16 і 1,58 т/га вище, ніж на контролі досліду. Разом з тим, вона істотно не відрізнялася від урожайності зерна у варіанті внесення 108 кг/га карбаміду (N50). Виходячи з цього, кращим в досліді був варіант підживлення посівів карбамідом з розрахунку 108 кг/га (N50) у сполученні з обприскуванням посівів ретардантом Медакс ТОП. Впливу обробки посівів ретардантами на вміст білка в зерні фактично не було. Мала місце лише слабка тенденція до його підвищення у разі обприскування посівів ретардантами Медакс ТОП і Моддус Стар. Зокрема, у середньому за роками та варіантами підживлень карбамідом, вміст білка на варіантах внесення цих продуктів становив 14,0 %, тоді як на всіх інших варіантах – 13,9 %. Найвищий збір білка був у варіанті внесення карбаміду в дозі 141 кг/га у сполученні з обробкою посівів ретардантом Медакс ТОП. У 2024 і 2025 рр. він склав 0,684 і 0,865 т/га відповідно, що на 38,5 і 40,9 % вище, ніж на контролі. Водночас, фактично такий самий збір білка був у варіанті внесення 108 кг/га карбаміду. Висновки. Результати дворічних досліджень довели високу ефектність проведення обприскувань посівів під час 31-ї мікрофази ретардантами на всіх фонах підживлення посівів карбамідом. З точки зору врожайності зерна, вмісту білка в зерні та збору білка з 1 га посівів пшениці озимої сорту Богдана, кращим у досліді був варіант обробки посівів ретардантом Медакс ТОП на фоні підживлення посівів карбамідом під час 22–23-ї мікрофази в дозі 108 кг/га (N50).
Keywords: пшениця озима; урожайність зерна; ретарданти; система живлення; фази росту; підживлення; якість зерна; збір білка