(untitled) (Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво», 2025)
Висвітлено результати дворічних досліджень щодо впливу сполучення різних варіантів передпосівного, припосівного та прикореневого внесення добрив на формування елементів продуктивності рослин і біологічну врожайність насіння високоолеїнового, середньостиглого гібриду соняшнику СИ Феномено. Аналіз елементів продуктивності рослин та густоти рослин перед збиранням гібриду соняшнику СИ Феномено виявив їх значну залежність від досліджуваних варіантів передпосівного, припосівного та прикореневого внесення добрив. У середньому за роками найбільшу кількість насінин формували кошики соняшнику у варіанті з найвищою дозою прикореневого внесення КАСу – 125 кг/га (N40) на фоні передпосівного внесення сульфоамофосу в дозі 100 кг/га N20P20S14 і припосівного внесення комплексного добрива МАКРОСТАР у дозі 200 кг/га (N18P40K24) – 1257 шт. Порівняно з абсолютним контролем (без внесення добрив) кількість насінин у цьому варіанті була на 224 шт. або майже 22,0 % вищою. Найбільша маса насінин з одного кошика соняшника – 82,8 г, була також у варіанті з найвищими дозами різних видів внесення добрив. Водночас, різниця порівняно з варіантом з меншою дозою припосівного внесення комплексного добрива МАКРОСТАР – 150 кг/га (N14P30K18) була не значною – менше 2,0 %. З точки зору рівня біологічної врожайності насіння оптимальним був варіант передпосівного внесення сульфату амонію у дозі 100 кг/га (N21S24), припосівного внесення амофосу в дозі також 100 кг/га (N12P52) та прикореневого внесення КАС32 в дозі 125 кг/га (N40). Інші варіанти передпосівного і припосівного внесення комплексних добрив не забезпечували істотного підвищення біологічної врожайності насіння соняшника порівняно з цим варіантом (мала місце лише тенденція до її збільшення). До того ж, вартість комплексного добрива МАКРОСТАР як і сульфоамофосу з розрахунку внесення на 1 га була значно вищою, ніж сульфату амонію та амофосу. Підвищення дози прикореневого внесення КАС32 від 95 до 125 кг/га не забезпечувало істотного підвищення біологічної врожайності насіння соняшника, проте відмічалася чітка тенденція до її підвищення на варіантах прикореневого внесення більшої дози КАС32. Таким чином, саме цей варіант системи живлення – передпосівне внесення сульфату амонію в дозі 100 кг/га (N21S24), припосівне внесення амофосу в дозі 100 кг/га (N12P52) у сполученні з прикореневим підживленням посівів КАС32 у дозі 125 кг/га (N40), з точки зору продуктивності рослин і біологічної врожайності насіння соняшнику, був найкращим як у середньому за роками, так і безпосередньо по роках.