МОНІТОРИНГ РАДІОАКТИВНОГО ЗАБРУДНЕННЯ ГРУНТІВ І ПРОДУКТІВ ХАРЧУВАННЯ НА ТЕРИТОРІЇ НАВЧАЛЬНОГО МІСТЕЧКА ДЕРЖАВНОГО БІОТЕХНОЛОГІЧНОГО УНІВЕРСИТЕТУ (Журнал «Рослинництво, селекція і насінництво, плодоовочівництво», 2026)
Наведено огляд основних напрямків досліджень, пов’язаних із аварією на Чорнобильській АЕС. Представлено дані з гама-фону і рівень радіоактивного забруднення сільськогосподарських угідь навчально-дослідного господарства ХНАУ ім. В. В. Докучаєва (нині ДБТУ). Показано, що підвищені значення радіаційного фону реєструвалися протягом перших трьох років після аварії, що обумовлено випадінням радіоактивних атмосферних опадів. Щільність забруднення ґрунтів радіоактивним цезієм зросла із 0,02 до 0,5 Кі/км2, проте сумарне забруднення їх (137Cs + 90Sr) не виходило за межі 1 Кі/км2, що дозволяє віднести досліджувані ґрунти до категорії чистих зон. Дещо інша картина радіоактивного забруднення спостерігалася у Сумській області, яку обрано для порівняння. Звичайно, що різні адміністративні райони характеризувалися різним ступенем забруднення. Причому у різні роки на одних і тих самих моніторингових майданчиках (Шосткінський радгосп ім. Щорса м. Шостка) зареєстровані досить суттєві розбіжності у щільності забруднення 137Cs (0,32-0,90 Кі/км2). Вірогідно, що зростання радіоактивного забруднення ґрунтів у 1991 році пов’язане з більш пізніми викидами радіоактивності. Радіометричні дані по Донецькій та Харківській областях свідчать, що вказані території відносяться до категорії чистих зон.Станом на 1991 рік сумарне забруднення 137Cs та 90Sr у ґрунтах Донецької області не виходило за межі 0,06-0,13 Кі/км2. Моніторинг радіаційного фону на території навчального містечка вказує на суттєве його зростання у поставарійний період. Так, значення радіаційного фону, виміряного на радіометрі «Бета» у 1985 році становило 1,33 імп/с. Протягом 90-х років він коливався у межах 2,03-2,48 імп/с. Абсолютні значення його залежали від місця проведення виміру. Спостереження за  радіаційним фоном у дендрологічному парку (1991р.) не виявило акумуляцію радіоізотопів деревною рослинністю. Якщо радіаційний фон біля 4-го навчального корпусу університету становив 2,45 імп/с, то у дендрологічному парку – 2,36 імп/с.У 2023 - 2024 році радіаційний фон  на території навчального містечка дорівнював 11-12 мкР/год, що свідчить  про відсутність зовнішнього радіоактивного забруднення. Цікаві дані отримані при проведенні радіаційного контролю продуктів харчування. Станом на 1991 рік питома радіоактивність хліба пшеничного була на рівні ТДР (1,0 х10-8). Для хліба житнього вона виходила за межі ТДР і становила 1,59 х10-8 Кі/кг. Це пов’язано з вирощуванням жита у північних і західних областях України, де випадали радіоактивні опади. Через 38 років після аварії ситуація стабілізувалася і питома радіоактивність хлібобулочних виробів не виходила за межі допустимих.
Keywords: радіаційний фон; 137Cs; 90Sr; ґрунти; продукти харчування